Dienos įvykių apžvalga : 01-12-2004
Redaktorė: Virginija Zabotkaitė Tel. 31055
Sekretoriatas: Edita Ramašauskaitė Baigta redaguoti: 17:40
Parlamento procedūrų kodai
Serija A
Pranešimai ir rekomendacijos
Serija B
Rezoliucijos ir klausimai žodžiu
Serija C
Kitų institucijų dokumentai
*
Konsultacijų procedūra
**I
Bendradarbiavimo procedūra (1-asis svarstymas)
**II
Bendradarbiavimo procedūra (2-asis svarstymas)
***
Pritarimo procedūra
***I
Bendro sprendimo procedūra (1-asis svarstymas)
***II
Bendro sprendimo procedūra (2-asis svarstymas)
***III
Bendro sprendimo procedūra (3-asis svarstymas)
Santrumpos
- Frakcijos: žiūrėkite kitame puslapyje
BE
Belgija
IT
Italija
PL
Lenkija
CZ
Čekija
CY
Kipras
PT
Portugalija
DK
Danija
LV
Latvija
SI
Slovėnija
DE
Vokietija
LT
Lietuva
SK
Slovakija
EE
Estija
LU
Liuksemburgas
FI
Suomija
EL
Graikija
HU
Vengrija
SE
Švedija
ES
Ispanija
MT
Malta
UK
Jungtinė Karalystė
FR
Prancūzija
NL
Nyderlandai
IE
Airija
AT
Austrija
Keitimo kursas
1 euras = 3,45 lito
Frakcijos Pagal 01.12.2004
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts/ ALE
GUE/ NGL
IND / DEM
UEN
NI
Total
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
1
23
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
10
4
10
7
4
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Total
268
202
87
42
41
36
27
28
731
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Europos liberalų, demokratų ir reformų partijos frakcija
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Nepriklausomybės ir demokratijos frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Išoriniai ryšiai
Ukraina: Parlamentas - už taikų sprendimą ir šalies vientisumą
Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl situacijos Ukrainoje
2004-12-01
Gruodžio 1 d. Parlamentas kartu su Taryba ir Komisija aptarė porinkiminę situaciją Ukrainoje. Į EP oficialiu vizitu dėl konflikto šalyje sureguliavimo atvyko Ukrainos parlamento Europos reikalų komiteto pirmininkas Borisas Tarašukas.
Taryba
Pristatydamas Parlamentui Sąjungos poziciją dėl situacijos Ukrainoje, ES pirmininkaujančių Nyderlandų Europos reikalų ministras Acas Nikolajus (Atzo NICOLAÏ ) pareiškė, jog "spalio 31 d. ir lapkričio 21 d. rinkimai neatitiko tarptautinių standartų, nebuvo laisvi ir teisingi. Jis akcentavo aktyvius veiksmus, kurių imtasi politinei krizei išspręsti: apvalaus stalo diskusijas Ukrainoje, Lietuvos ir Lenkijos vadovų V. Adamkaus ir A. Kvasnievskio bei Nyderlandų užsienio reikalų ministro B. Boto ir Nyderlandų premjero J. P. Balkenendės tarpininkavimą tarp abiejų kandidatų, Ukrainos prezidento ir Aukščiausios Rados.
A. Nikolajus pabrėžė, jog šalies padėtis reikalauja Ukrainos teise paremtų veiksmų, kurie užtikrintų piliečių pasitikėjimą rinkimų sistema. Kaip galimą išeitį iš politinės krizės ministras nurodė pakartotinus rinkimus, kurie vyktų laisvai, teisingai ir skaidriai: "rinkimams reikėtų daugiau tarptautinių stebėtojų, išsamiai apie kampaniją informuojančios žiniasklaidos, kad žmonės balsuotų laisvai, be spaudimo". A. Nikolajus pareiškė, jog ES neremia konkretaus kandidato, bet teisėtus rinkimus. Jis ypač pabrėžė Ukrainos skilimo pavojų ir ragino konfliktuojančias puses susilaikyti nuo jėgos panaudojimo. Nyderlandų ministras užtikrino, kad ES prisidės ieškant taikaus sprendimo, garantuojančio valstybės vientisumą ir priimtino visiems ukrainiečiams.
Komisija
Išorinių ryšių komisarė Benita Ferero Valdner (Benita FERRERO-WALDNER ) deputatams patvirtino, kad Komisija taip pat nepripažįsta rinkimų rezultatų dėl procedūrinių pažeidimų ir pasisako už taikią išeitį iš politinės krizės ir teritorinį vientisumą.
Komisarė trumpai apžvelgė ES ir Ukrainos santykius. 1998 m. įsigaliojus ES - Ukrainos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimui, ES finansine parama, siekusia daugiau nei 1 mlrd. eurų, prisidėjo prie šalies visuomeninių ir ekonomikos reformų. "Sąjunga geros kaimynystės politika siekia plėsti draugų ratą. Nekeliame Ukrainos įstojimo į ES klausimo, tačiau jai neužveriame durų", - kalbėjo B.Ferero Valdner. - "Ji turi išlikti patikima ES partnere".
Komisarė pabrėžė, jog tolesnė partnerystė priklauso nuo Ukrainos demokratijos raidos. Gruodžio 1 d. aptarusi veiksmų planą šios valstybės atžvilgiu Komisija ir toliau stebės įvykius Ukrainoje bei pasitelkdama EP lanksčiai priims sprendimus.
Parlamentas
Europarlamentarai pastaruosius dešimties dienų įvykius Ukrainoje vadino demokratijos apraiška, laisvės, solidarumo revoliucija. Jie pritarė Tarybos ir Komisijos pareiškimams ir pasisakė už pakartotinus prezidento rinkimus bei akcentavo svarų ES institucijų atstovų, Lenkijos ir Lietuvos vadovų indėlį derybose. "ES turi remti ne tik demokratinius procesus valstybės vientisumui išlaikyti, bet ir padėti kuriant rinkos ekonomiką bei supaprastinant vizų režimą," - kalbėjo deputatai. Stebėję Ukrainoje antrąjį rinkimų turą deputatai pastebėjo, jog "smurto ir jėgos panaudojimo grėsmė kyla ne iš gatvės demonstrantų, bet iš senosios valdžios. Masiniai protestai išreiškia ukrainiečių interesus, į kuriuos privalome atsižvelgti". Deputatai pabrėžė, jog Parlamentas neremia vieno ar kito kandidato, bet demokratiją ir pasisako už skaidrius rinkimus.
Rolandas PAVILIONIS (UEN, LT) atkreipė visų parlamentarų dėmesį į tai, kad "įvykiai Ukrainoje ir taikingos revoliucijos sėkmė turės itin svarbias pasekmes ne tik Ukrainai, jos tautai, ne tik tolesnei Europos Sąjungos plėtrai, bet ir artimiausiai Ukrainos kaimynei Baltarusijai. Štai kodėl taip svarbu mums visiems būti solidariais. Mūsų parama demokratijai Ukrainoje reiškia ir mūsų signalą Baltarusijos diktatoriui". Jis išreiškė viltį, jog "Ukrainos sėkmė šiandien taps demokratijos sėkmės rytoj Baltarusijoje preliudija".
Iš karto po debatų EP Užsienio reikalų komitetas surengė neeilinį posėdį padėčiai šalyje aptarti su Ukrainos parlamento Europos reikalų komiteto pirmininku Borisu Tarašuku.
Parlamentas šį vakarą taip pat nusiuntė 11 deputatų delegaciją į Ukrainą, vadovaujamą EP vicepirmininko Jaceko Sarijušo Volskio (Jacek SARYUSZ-WOLSKI , EPP-ED, PL), Užsienio reikalų komiteto pirmininko Elmaro Broko (Elmar BROK , EPP-ED, DE) ir delegacijos ES-Ukrainos parlamentinio bendradarbiavimo komitete pirmininko Mareko Mačiejaus Sivieco (Marek Maciej SIWIEC , PES, PL). Gruodžio 2-3 d. deputatai susitiks su Europos Komisijos Delegacijos vadovu Janu Bogu (Iain Boag), Aukščiausiosios Rados pirmininku Volodimiru Litvinu, kandidatu į prezidentus Viktoru Juščenka, prezidentu Leonidu Kučma ir Ukrainos užsienio reikalų ministru Konstantinu Griščenka.
Kontaktai žurnalistams : Joëlle Fiss (Strasbūras) tel. :(33-3) 881 73656 (Briuselis) tel. :(32-2) 28 41075 el. paštas : foreign-press@europarl.eu.int ir Marjory van den Broeke (Strasbūras) tel. :(33-3) 881 74337 (Briuselis) tel. :(32-2) 28 44304 el. paštas : foreign-press@europarl.eu.int
ES - Rusijos vadovų susitikimas
Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl ES - Rusijos vadovų susitikimo lapkričio 25 d. Hagoje
2004-12-01
Parlamentas, Žaliųjų frakcijai pasiūlius, gruodžio 1 d. svarstė keturioliktojo ES - Rusijos vadovų susitikimo, vykusio lapkričio 25 d. Hagoje rezultatus. Šiam darbotvarkės pakeitimui vardiniu balsavimu pritarė 130 deputatų, 104 balsavo prieš, 22 susilaikė.
Nyderlandų Europos reikalų ministras Acas Nikolajus (Atzo NICOLAÏ ) pareiškė, kad lapkričio 25 d. vykusiame ES - Rusijos susitikime pirmininkaujantiems ES Nyderlandams pavyko suartinti Sąjungą ir Rusiją, o ES sugebėjo kalbėti vienu balsu.
Susitikimo darbotvarkėje be diskusijų apie padėtį Ukrainoje šalys aptarė Kioto protokolo ratifikavimą, aplinkosaugos, kovos su terorizmu klausimus, Rusijos stojimą į PPO ir kt. A. Nikolajus pasidžiaugė baigtomis derybomis dėl bendradarbiavimo švietimo ir kultūros srityse ir sprendimu kurti Europos studijų centrą Maskvoje, kad Rusijos piliečiai daugiau sužinotų apie ES.
Susitikimo dalyvių nuomonės skyrėsi dėl padėties Čečėnijoje, Šiaurės Kaukaze ir Ukrainoje. Karštose diskusijose dėl Ukrainos požiūriai sutapo, jog politinę krizę reikia spręsti taikiu būdu, gerbti įstatymus ir negilinti konflikto tarp piliečių: "Kurti demokratinę kaimynystę yra naudinga ir ES, ir Rusijai."
Išorinių ryšių komisarė Benita Ferero Valdner (Benita FERRERO-WALDNER ) akcentavo kai kuriuos įvykusio susitikimo aspektus. Kuriant bendrą ekonomikos erdvę Rusija buvo paraginta šalinti kliūtis prekybai bei atsižvelgti į aplinkosaugą. Aptariant Čečėnijos klausimą, Komisija pasiūlė kurti šalies atstatymo fondą. "Išorės saugumo klausimais privalome turėti bendrus iššūkius ir tikslus", - kalbėjo Benita Ferero Valdner. Komisija taip pat pasiūlė kurti naują forumą regioniniam bendradarbiavimui skatinti, o sprendžiant Kaliningrado problemą svarstyti ne tik tranzito, bet ir tolesnės socialinės bei ekonominės raidos klausimus.
Pažymėdama ES ir Rusijos vadovų susitikimo svarbą, ypač Sąjungai išsiplėtus į Rytų Europą, Laima Liucija ANDRIKIENĖ (PPE-DE, LT) teigė, kad jame nebuvo pasiekta pažangos dėl keturių bendrųjų erdvių (red. pastaba: ekonomikos, teisingumo, išorinio saugumo ir mokslo) kūrimo. Ji pažymėjo, kad Rusijai tenka didelė atsakomybė geros kaimynystės politikoje, ypač santykiuose su Ukraina, Moldova ir Baltarusija. Deputatė išreiškė susirūpinimą dėl "Kremliaus galių centralizavimo demokratijos, nepriklausomos žiniasklaidos, regionų, įstatymo viršenybės ir žmogaus teisių kaina". Ji apgailestavo, kad susitikime nebuvo diskutuota dėl Kaliningrado srities ir kvietė Rusijos Dūmą pradėti dialogą dėl specialaus šio regiono ekonominio ir socialinio vystymosi veiksmų plano.
Komentuodamas ES - Rusijos vadovų susitikimą Vytautas LANDSBERGIS (PPE-DE, LT) ypač akcentavo diskusijas dėl Ukrainos. Jo nuomone, Europa ir Rusija skirtingai vertina įvykius Ukrainoje, todėl viršūnių susitikime nebuvo padaryta jokių sprendimų. "Ukrainoje nepaprastas vyksmas - gimsta piliečių tauta, kurios taip trūksta Rusijoje. <...> Rusijai tenka didžiulė atsakomybė sprendžiant Ukrainos klausimą. Rusijos prezidentas, regis, pritartų idėjai paskelbti visus rinkimus iš naujo, kad tuo būdu opozicijos lyderis būtų eliminuotas". Deputatas mano, kad jie būtų "taptų provokacija šimtams tūkstančių žmonių". Jis kvietė Rusiją pripažinti ukrainiečių teisę turėti savo valdžią ir demokratinę valstybę.
