A7-0266/2010
5.10.2010
PRANEŠIMAS
dėl integruotos jūrų politikos (IJP). Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai
(2010/2040(INI))
Transporto ir turizmo komitetas
Pranešėja: Gesine Meissner
Nuomonės referentas (*): Antonello Antinoro, Žuvininkystės komitetas
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
PE 442.886v02-00
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS.........................................3
Žuvininkystės komiteto NUOMONĖ........................................................................14
Regioninės plėtros komiteto NUOMONĖ..............................................................18
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................22
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................24
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
EUROPOS PARLAMENTO PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
dėl integruotos jūrų politikos. Padarytos pažangos vertinimas ir nauji uždaviniai
( 2010/2040(INI) )
Europos Parlamentas,
– atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus
OL L 164, 2008 6 25, p. 19. ,
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruota jūrų politika Europos Sąjungai“ ( COM(2007)0575 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaita“ ( COM(2009)0540 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentą, pateiktą kartu su ES integruotos jūrų politikos įgyvendinimo pažangos ataskaita ( SEC(2009)1343 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruotos jūrų politikos formavimas siekiant geresnio Viduržemio jūros regiono valdymo“ ( COM(2009)0466 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos integruotos jūrų politikos tarptautinio lygmens plėtojimas“ ( COM(2009)0536 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka“ ( COM(2009)0538 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos sienų stebėjimo sistemos (EUROSUR) sukūrimo nagrinėjimas“ ( COM(2008)0068 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ ( COM(2010)2020 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „2010 m. Komisijos darbo programa. Laikas veikti“ ( COM(2010)0135 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“ ( COM(2009)0147 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Jūrų erdvės planavimo gairės. ES bendrųjų principų nustatymas“ ( COM(2008)0791 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Integruoto jūrų politikos požiūrio gairės. Integruoto jūrų valdymo ir konsultacijų su suinteresuotomis šalimis geroji patirtis“ ( COM(2008)0395 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategijos ( COM(2009)0248 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“ (COM (2008)0763),
– atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Europos žinių apie jūras infrastruktūros kūrimas. Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklo planas“ ( SEC(2009)0499 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Duomenų apie jūras infrastruktūra. Viešųjų konsultacijų rezultatai ( SEC(2010)0073 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Neoficialus dokumentas jūros stebėjimo klausimais“ ( SEC(2008)2737 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategija. Nuosekli Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema tausiam vandenynų ir jūrų naudojimui remti“ ( COM(2008)0534 ),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ ( COM(2009)0008 ),
– atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 16 d. Tarybos išvadas dėl integruotos jūrų politikos,
– atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 17 d. Tarybos išvadas dėl integruoto jūros stebėjimo,
– atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 14 d. Tarybos išvadas dėl integruotos jūrų politikos,
– atsižvelgdamas į Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvenciją ir jos protokolus;
– atsižvelgdamas į Regionų komiteto 2009 m. birželio 17–18 d. nuomonę dėl jūrų ir pakrančių paketo,
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl būsimosios Sąjungos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija
OL C 175 E, 2008 7 10, p. 531. ,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl integruotos jūrų politikos Europos Sąjungai
OL C 279 E, 2009 11 19, p. 30. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 ir 50 straipsnius,
– atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Žuvininkystės bei Regioninės plėtros komitetų nuomones ( A7-0266/2010 ),
A. kadangi vandenynai ir jūros labai sudėtingi ir jiems įtaką daro įvairūs interesai, veikla ir politikos kryptys; kadangi kompetencija, reikalinga gilintis į daugialypius su jūrų reikalais susijusius uždavinius, taip pat pajėgumai, reikalingi šiems uždaviniams spręsti, paskirstyti daugybei skirtingiems valdymo lygmenims atstovaujančių viešų ir privačių veikėjų,
B. kadangi pasaulio vandenynai ir jūros tarpusavyje susiję ir vieni nuo kitų priklausomi ir, be to, kadangi spaudimas jūrų aplinkai padidėjo dėl klimato kaitos ir dėl to, kad vandenynais ir jūromis kaip niekad intensyviai naudojasi laivybos, žuvininkystės, energetikos, turizmo ir mokslinių tyrimų bei panašūs sektoriai,
C. kadangi laivybos ir laivų statybos sektorius ženkliai prisideda prie ES šalių ekonominės gerovės ir teikia vertingas paslaugas Europos ir pasauliniam verslui ir vartotojams,
D. kadangi integruotos jūrų politikos (IJP) principas yra aiškus atsakymas į klausimą, kaip užtikrinti didesnį veiksmų, vykdomų pagal įvairias jūrų ir pakrančių sritimis taikomas politikos kryptis, ir poreikio nekenkiant aplinkai naudoti šių ekosistemų išteklius. suderinamumą,
E. kadangi Jūrų strategijos pagrindų direktyva – IJP ramstis aplinkosaugos srityje; kadangi šią politiką derėtų glaudžiau susieti su kitų sektorių politikos kryptimis,
F. kadangi sėkminga IJP turėtų būti grindžiama pažangiausiais moksliniais jūrų tyrimais, technologijomis bei naujovėmis ir ja remiantis turėtų būti sudarytos sąlygos priimant sprendimus vadovautis vieno langelio principu ir taip sumažintas reguliavimo įgaliojimų dubliavimas, kartu atsižvelgiant į regioninę ir vietos specifiką,
G. kadangi naudojant šias integruoto jūrų valdymo struktūras turėtų būti pagerintas suderintas konkuruojančių jūrinės veiklos sričių planavimas, strateginis jūrų teritorijų valdymas, priežiūros veiksmų kokybė bei teisės aktų vykdymas; kadangi šiam tikslui pasiekti reikalingos priemonės, kuriomis aiškiai apibrėžiamos visos šios struktūros, užtikrinamas jų matomumas ir gerinamas jų bendradarbiavimas, visa tai atliekant skaidriai ir nuosekliai,
H. kadangi Europos Sąjunga yra pagrindinė pasaulinė jūrų galybė ir kadangi ji turėtų remtis IJP bei savo pasiekimais, kad tarptautiniu lygmeniu atliktų varomosios jėgos funkcijas siekiant gerinti jūrinės veiklos planavimą, aplinkos apsaugą ir gerosios patirties propagavimą tarptautinėje arenoje,
I. kadangi Europos pakrantės ir atokiausios salos atlieka ypatingą vaidmenį siekiant užtikrinti saugumą ir apsaugą nuo aplinkos veiksnių ir nusikalstamų veiksmų,
Bendros pastabos
1. palankiai vertina Europos Komisijos 2009 m. spalio mėn. teisės aktų dėl integruotos jūrų politikos (IJP) paketą – laiku atliktą ir teikiantį pasitikėjimo veiksmų plano, kuris numatytas 2007 m. Mėlynojoje knygoje, įgyvendinimo įvertinimą, kartu pripažįsta, kad naujos jau numatytos ir vykdomos iniciatyvos visapusiškai atitinka Mėlynojoje knygoje išdėstytus siekius ir juos logiškai pratęsia; apskritai sutinka, kad jūrų reikalai turėtų būti sprendžiami vadovaujantis integruotu principu;
2. pritaria Komisijai, nurodžiusiai, kad tvirtos mūsų jūrininkystės tradicijos yra viena iš stipriųjų Europos pusių; todėl ragina Europos Komisiją ir valstybes nares toliau vystyti įvairių jūrininkystės sektorių potencialą ir parengti plataus užmojo „mėlynojo” augimo strategiją; mano, kad IJP turėtų prisidėti prie konkurencingos, socialios ir tvarios Sąjungos sukūrimo; taip pat mano, kad vystant IJP būtina į ją harmoningai įtraukti ekonominio vystymosi, didelio užimtumo (ypač mokymų veikla ir „Jūrininkystės Erasmus“ programa didinant sektoriaus patrauklumą jaunimui) ir aplinkosaugos siekius; taigi pareiškia, kad IJP derėtų susieti su strategijos „2020 m. Europa“ tikslais ir iniciatyvomis;
3. todėl ragina Komisiją iki 2013 m. parengti visaapimančią tarpšakinę tvaraus pakrančių regionų ir jūrininkystės sektorių augimo strategiją, kuri būtų grindžiama išsamiais potencialo ir politikos alternatyvų tyrimais bei išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotais subjektais; mano, kad vienas iš šios strategijos elementų turėtų būti naujas integruotas principas, kuriuo remiantis būtų stiprinamas Europos pirmavimas pasaulyje jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir jūrininkystės inžinerijos srityje, pvz., laivų statybos, tvaraus jūros išteklių naudojimo, švarios laivybos ir energetikos atviroje jūroje vystymo ir technologijų sektoriuose; nurodo, kad būtini tarptautinio lygmens sprendimai, siekiant pašalinti nesąžiningos konkurencijos laivų statybos pramonėje praktiką;
4. ragina Komisiją atsižvelgiant į naftos išsiliejimo Meksikos įlankoje katastrofą imtis atitinkamų veiksmų ir sukurti teisinį tikrumą Europos naftos gavybos atviroje jūroje sektoriuje, pasiūlant suderintą Europos veiksmų strategiją siekiant užtikrinti avarinę parengtį bei naftos gavybos platformų ir tanklaivių sukeltų katastrofų padarinių pašalinimą tarptautiniu lygmeniu, ypač tarpvalstybinės taršos atvejais; prašo Komisijos paraginti valstybes nares visapusiškai įgyvendinti jau galiojančias tarptautinės teisės normas, numatytas atitinkamose Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) konvencijose, bei kartu nustatyti visas įmanomas priemones tokių katastrofų prevencijai ir visas teisėkūros spragas ES ir valstybių narių lygmenimis, taip pat kuo greičiau atitinkamai pakeisti visus susijusius ES veiksmus ir teisės aktus, atsižvelgiant į sąlygų Meksikos įlankoje ir Europos pakrantės regionuose ir jūrose skirtumus;
5. ragina Komisiją atliekant Europos jūrų saugumo agentūros (EJSA) reglamento peržiūra išplėsti EJSA įgaliojimus, susijusius su įrenginių atviroje jūroje saugos patikrinimais ir išsiliejusios naftos išvalymu;
6. atsižvelgdamas į tai, mano, kad būtina skubiai imtis veiksmų siekiant peržiūrėti Direktyvą dėl atsakomybės už aplinkos apsaugą siekiant išvengti žalos aplinkai ir ją ištaisyti (atlyginti) (2004/35/EB), nes nenumatyta atsakomybė pagal principą „teršėjas moka“ tais atvejais, kai vykdoma naftos gavyba atviroje jūroje;
7. atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją išnagrinėti, ar reikėtų išplėsti EJSA įgaliojimus ir ar derėtų pavesti jai kontroliuoti, kaip laikomasi saugos standartų vykdant naftos gavybą atviroje jūroje, ir tikrinti susijusius avarinius planus;
8. palankiai vertina Komisijos tyrimą „ES finansuojamų projektų jūros regionuose duomenų bazė“
Galutinė ataskaita. Bendroji sutartis FISH/2007/04, specifinė sutartis Nr. 4., 2009 m. gruodžio mėn. ir ragina Komisiją į kitą savo IJP įgyvendinimo pažangos ataskaitą įtraukti išsamią ir sistemišką bet kokio finansavimo, gaunamo pagal visas biudžeto eilutes, skirtas veiklai, susijusiai su jūrininkystės sektoriais, pakrančių regionais ir jūromis, apžvalgą;
9. prašo Komisijos reikalauti, kad kitoje finansinėje programoje IJP būtų numatytas tinkamas finansavimas ir apsvarstyti visas galimas finansavimo alternatyvas, įskaitant Regionų komiteto pasiūlymą dėl pakrančių fondo ir veiksmingą skirtingų finansavimo priemonių derinimą;
10. pritaria Komisijos pareikštam ketinimui IJP finansavimui per ateinančius dvejus metus skirti 50 mln. eurų, siekiant plėtoti ankstesnius projektus politikos, valdymo, tvarumo ir priežiūros srityse;
Jūrų valdymas
11. sveikina valstybes nares ir regionus, kurie jau parengė integruotą jūrų valdymo politiką ir su ja susijusias struktūras; ragina valstybes nares, kuriose su IJP susijusios administracinės struktūros vis dar labai išskaidytos, nedelsiant nustatyti vienodas integruotas jūrų valdymo struktūras;
12. pritaria Komisijos parengtoms jūrų valdymo gairėms ir jos atliktai daug žadančios, tačiau vis dar nepatenkinamos pastarųjų metų pažangos analizei;
13. ragina Komisiją, valstybes nares ir pakrančių regionus dėti daugiau pastangų siekiant nustatyti integruotą jūrų politiką ir kuriant deramas jūrų valdymo struktūras, su kurių pagalba būtų galima priimti sprendimus remiantis geriausia prieinama informacija dalyvaujant visiems suinteresuotiems subjektams ir taip geriau įgyvendinti įvairius politikos tikslus;
14. pabrėžia, kad reikia skatinti kurti specialiai pritaikytas vietines plėtros strategijas, kurių varomoji jėga būtų principu „iš apačios į viršų“ grindžiamos konsultacijos, ir skatinti netaikyti „vieno kurpalio“ principo; todėl mano, kad integruotas jūrininkystės valdymas itin svarbus siekiant išvengti įgaliojimų dubliavimo įvairiuose valdžios lygmenyse ir siekiant padidinti bendradarbiavimą ir paskatinti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pakrančių bendruomenėmis, pilietinės visuomenės subjektais ir kitais su jūromis susijusiais suinteresuotaisiais subjektais; mano, kad būtų gerai sukurti ir plėtoti ES jūrų makroregionams numatytas strategijas nustatant strateginę politiką, skirtą regioninėms jūrų zonoms;
15. ragina Komisiją remiantis veiklos rodikliais išsamiau įvertinti jūrų valdymo struktūrų kokybę valstybių narių ir regionų lygmenimis ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais, kad būtų pasiekti IJP tikslai; mano, kad vykdant integruotą ir skaidrų jūrų valdymą užtikrinamas geriausias planavimas, kuriama įvairiapusė teigiama sąveika ir skatinamas Europos jūrų erdvės be kliūčių atsiradimas;
16. pritaria Komisijai, kad suinteresuotų subjektų dalyvavimas jūrų politikos formavime turėtų tapti ir labiau ilgalaikiu valdymo struktūrų elementu; šiuo tikslu ragina visas pakrančių valstybes nares patenkinti Komisijos prašymą ir kuo greičiau paskirti nacionalinius ryšių IJP klausimais subjektus, jei jos dar to neatliko; pabrėžia būtinybę kuo greičiau pradėti šio veiklos tinklo veiksmus; pritaria tam, kad būtų sukurta tarpšakinė suinteresuotųjų subjektų dialogo jūrininkystės klausimais platforma; prašo nustatyti konkrečios Komisijos ir regionų partnerystės tvarką, pakartoja, kad sutinka, jog būtų minima Europos jūros diena, taip pat prašo dar kartą apsvarstyti nuostatas dėl ES piliečių informavimo ir visuomenės dalyvavimo visuose IJP aspektuose;
17. palankiai vertina Europos jūrininkystės grupių tinklo (angl. European Network of Maritime Clusters ) veiklą ir ragina Komisiją, valstybes nares ir regionus visais lygmenimis remti šias pamažu atsirandančias organizacijas, ypač skatinant jų inovacinius pajėgumus bei jų integravimą į nacionalinę ir Bendrijos politiką ir programas, taip pat stiprinant bendradarbiavimą tarptautiniu mastu, didinant atvirumą MVĮ ir gerinant jų matomumą;
18. ragina valstybes nares ir Komisiją kompetentinguose forumuose didinti jų tarptautinio lygmens dialogo IJP ir kitais jūrininkystės klausimais, įskaitant Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (JTJTK) ratifikavimo ir įgyvendinimo klausimą, intensyvumą; siūlo Viduržemio jūros šalių sąjungos (VJŠS) valstybių narių ministrų lygmeniu numatyti bent kartą per metus rengiamus posėdžius IJP klausimais;
19. ragina Europos Sąjungą dalyvaujant Viduržemio jūros šalių sąjungos veikloje siūlyti, kad į šios naujos tarptautinės organizacijos programą būtų įtrauktas bendro žuvininkystės ir akvakultūros sektorių geros praktikos kodekso projektas;
20. ragina Komisiją stiprinti tarptautinį IJP aspektą, taip pat atkreipia Komisijos ir valstybių narių dėmesį į tai, kad, norint sudaryti galimybes laivybos sąlygų pagerinimui viso pasaulio mastu, į tarptautinių susitikimų darbotvarkę derėtų įtraukti nuostatas dėl darbo jūroje sąlygų, saugos ir laivų ekologiškumo, be to, šios nuostatos turėtų būti įtrauktos į tarptautines sutartis ir ratifikuotos uosto, vėliavos ir pakrantės valstybių;
21. ragina Komisiją ir Tarybą remti IJP įtraukimą į finansinio skatinimo priemones ir ES išorės politikos tikslus, parengiant atitinkamas iniciatyvas, skirtas kovai su tarša, neteisėta žvejyba, piratavimu ir pan. problemomis;
Jūros baseino iniciatyvos ir strategijos
22. palankiai vertina Komisijos iki šiol siūlytas regionines jūros baseino iniciatyvas ir strategijas, taip pat jūrai taikytinas makroregionines strategijas; pripažįsta, kad įgyvendinant IJP principus būtina juos paversti tikslinėmis strategijomis ir specifinėmis priemonėmis, pritaikytomis pagal kiekvieno jūros baseino ypatybes, o Viduržemio jūros regiono atveju – atsižvelgiant į įvairius šiame regione esančius įvairius paregionius; ragina toliau vykdyti dialogą ir bendradarbiauti siekiant, įvairiuose jūrų baseinų, įskaitant Šiaurės jūrą, Baltijos jūrą, Atlanto vandenyną, Juodąją jūrą ir Viduržemio jūros regioną, taikant daugiapakopę politiką, tobulinti jūrų erdvės ir pakrančių teritorijų valdymą, taip pat prašo Komisijos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis imtis skubių veiksmų parengiant ir pristatant atitinkamus veiksmus šiuose regionuose;
23. ragina Komisiją skirti ypatingą dėmesį atokiausių ES regionų, kurių teritoriniai vandenys užtikrina, kad ES turi didžiausią išimtinių ekonominių teisių zoną pasaulyje, ypatybėms; taigi mano, kad šios teritorijos galėtų atlikti esminį vaidmenį vykdant IJP tarptautiniu mastu ir ragina Komisiją jūrininkystės aspektus įtraukti į savo tarptautinius susitarimus su regioniniais pogrupiais;
24. apgailestauja, kad didžioji dalis Viduržemio jūros ir Juodosios jūros vandenų yra už zonų, kurios priklauso pakrantės valstybių jurisdikcijai ar kuriose galioja suverenios šių valstybių teisės, ribų ir kad šios valstybės dėl to neturi norminamojo ir vykdomojo pobūdžio įgaliojimų už šių zonų ribų vykdomai žmonių veiklai integruotai reguliuoti;
25. todėl prašo atitinkamas pakrančių valstybes spręsti delimitacijos klausimus remiantis JTJTK nuostatomis ir susitarti dėl savo jūrinių zonų;
Jūrų erdvės planavimas
26. suvokia, kad norint užtikrinti optimalų ir tvarų ekonominės veiklos vystymą, naują augimą ir užimtumą jūrų sektoriuje, įskaitant tolesnį atsinaujinančios (pvz., vėjo ir bangų) energijos vystymą, nepažeidžiant labiau tradicinės veiklos, itin svarbus stabilus, nuspėjamas ir skaidrus jūrų erdvės valdymas;
27. laikosi nuomonės, kad, norint valdyti vis intensyvesnį ir vis konkurencingesnį naudojimąsi jūromis vadovaujantis ekosistemų principu, būtinas koordinuotas kryptingas tarpvalstybinis jūrų erdvės planavimas – neutrali priemonė, kurią taikant būtų galima ženkliai prisidėti prie Jūrų strategijos pagrindų direktyvos įgyvendinimo ir pagerinti įvairaus naudojimosi jūromis suderinamumą;
28. palankiai vertina jūrų erdvės planavimo (JEP) gaires, grindžiamas ekosistemų principu ir dešimties planavimo principų vystymu, ir mano, kad ši tarpšakinė politikos priemonė itin svarbi IJP įgyvendinimui; prašo Komisijos 2011 m. pateikti JEP direktyvos projektą arba pasiūlyti tokią priemonę, kuri labiausiai tiktų JEP ir kitų esamų iniciatyvų (Integruoto pakrančių zonų valdymo (IPZV), „Natura 2000“, Jūrų strategijos pagrindų direktyvos) suderinamumui užtikrinti;
29. siūlo įvertinti galimybes, kaip skirtingi sektoriai (pvz., laivybos, atsinaujinančios arba vėjo energijos ir akvakultūros) galėtų kartu naudoti jūrų erdvę;
30. nurodo ypatingą Europos jūrų erdvės planavimo ir jos panaudojimo svarbą pakrančių regionams, ypač atokiausiems regionams, bei pabrėžia poreikį apsaugoti ekologiškai jautriausius biogeografinius jūrų regionus, kartu sudarant galimybes žuvininkystės sektoriui tvariai naudoti išteklius;
Jūrų priežiūra
31. tikisi, kad vadovaujantis gerai suderinta ir integruota, įvairius ramsčius aprėpiančia, tarpšakine ir tarpvalstybines jūrų priežiūros politika bus geriau apsaugoti valstybių narių ir Europos Sąjungos interesai, padidinta apsauga nuo jūros taršos ir neteisėtų veiksmų, šiuo tikslu su jūrose veikiančioms valdžios institucijoms suteikiant prieigą prie stebėsenos ir priežiūros informacijos apie įvairius atitinkamus veiklos sektorius, taip padidinant efektyvumą;
32. taigi ragina Komisiją, valstybes nares, ES agentūras, ypač EJSA, ir susijusias organizacijas sparčiau užtikrinti bendradarbiavimą ir koordinavimą ir greičiau atlikti būtinus teisės aktų pakeitimus;
33. ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis nustatyti ES ir nacionaliniuose teisės aktuose bei agentūrų įgaliojimuose aptinkamas keitimosi duomenimis kliūtis, atsižvelgti į patirtį, įgytą įgyvendinant regionines ir nacionalines iniciatyvas, atliekant mokslinius tyrimus ir vykdant bandomuosius projektus bei bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) operacijas jūrų priežiūros srityje, 2010 m. pateikti integruotos jūrų priežiūros planą ir ištirti galimas bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis, ypač JTJTK ratifikavusiomis Viduržemio jūros regiono valstybėmis, bei susijusiomis organizacijomis sritis;
34. prašo Komisijos nustatyti, kas gerokai prieš kitą finansinę programą nustatyti papildomus finansinius poreikius, susijusius su bendro keitimosi informacija aplinka, kai atliekama integruota jūrų priežiūra, nes tai naudinga ES ir valstybėms narėms;
35. ragina Komisiją pasiūlyti teisinį jūrų priežiūros integravimo pagrindą siekiant sukurti bendro keitimosi informacija aplinką;
36. pakartoja savo raginimą gerinti valstybių narių nacionalinių inspekcijų, pakrančių apsaugos tarnybų ir jūrų laivynų bendradarbiavimą, taip pat primena, kad Komisija, atsižvelgdama į ankstesnį 2005 m. Europos Parlamento prašymą, susijusį su Direktyva 2005/35/EB, turėtų atlikti tolesnio skirtingų pakrančių apsaugos tarnybų bendradarbiavimo ar integracijos galimybių studiją, numatant didesnį skirtingų priežiūros sistemų sąveikumą ir galimybę ateityje sukurti Europos pakrančių apsaugos tarnybą; mano, kad yra didelių galimybių EJSA visapusiškiau dalyvauti pakrančių zonų kontrolėje ir labiau padėti valstybėms narėms stebėti jūrų taršą;
Įvairūs klausimai
37. pakartoja savo rezoliucijoje dėl ES jūrų transporto politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. išdėstytą poziciją ir reikalavimus;
38. prašo Komisijos rengiant būsimą Baltąją knygą dėl transporto ateities atsižvelgti į esminį jūrinio krovinių vežimo vaidmenį šiuolaikinėje prekyboje, skatinti antrinių ir mažiau apkrautų uostų plėtrą bei deramai spręsti jūrų transporto saugumo priemonių ES ir už jos ribų klausimą, skiriant išteklių keleto lygmenų rizikos valdymo sistemų, skirtų pavojingiems kroviniams nustatyti ir tikrinti, stiprinimui;
39. pabrėžia, kad svarbi jūrų erdvė be kliūčių, bei ragina Komisiją ir valstybes nares:
– įvertinti ir išsaugoti mažus uostus,
– išplėsti trumpųjų nuotolių jūrų laivybos tinklą kuo labiau mažinant atstumus sausumos transporte,
– remti mokslinius tyrimus ir naujoves krovinių pervežimo rūšių, krovinių tvarkymo ir logistikos sprendimų srityje, siekiant rasti pervežimo trukmę ir tvarkymo sąnaudas mažinančius sprendimus,
– remti uostų infrastruktūros vystymą;
40. prašo Komisijos suvienyti Europos jūrų politiką ir vidaus vandens kelių politiką, siekiant kuo labiau padidinti vandens kelių transporto potencialą ir sukurti efektyvias ir įvairias pervežimo galimybes;
41. ragina Komisiją, valstybes nares ir atitinkamą sektorių dėti daugiau pastangų vykdant mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, susijusią su atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimu ir taikymu laivų varikliams ir laivų vidaus elektros tiekimui;
42. ragina Komisiją deramais būdais gerinti jūrininkų darbo sąlygas, į Bendrijos teisę perkelti Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos dėl darbo jūroje nuostatas ir pasiūlyti jūrininkų kvalifikacijos kėlimo ir mokymų programą, ypač įdarbinant jaunimą, be kita ko, iš trečiųjų šalių;
43. ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti suderintą Europos pramonės politikos iniciatyvą, kurios paskirtis – didinti konkurencingumą, remti Europos laivų statybos pažangumą, užtikrinti laivybos bendroje jūrų erdvėje be kliūčių saugos ir ekologinį efektyvumą ir konkurencingumą, šiuo tikslu visapusiškai pasinaudojant konkurencingais Europos laivų statybos pajėgumais, taip pat pasitelkiant ekologiškai tinkamas technologijas ir alternatyvų laivų kurą siekiant skatinti ekologišką laivybą; prašo valstybių narių ratifikuoti tarptautinę 2009 m. Honkongo tarptautinę konvenciją dėl saugaus ir aplinkai tinkamo laivų perdirbimo;
44. mano, kad, atsižvelgiant į įgaliojimus, susijusius su Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) pateikta nuoroda į teritorinę sanglaudą, ir siekiant pagerinti prieigą, itin svarbu keleivių ir prekių judumą ir toliau laikyti neatsiejama vidaus rinkos politikos dalimi bei skatinti trumpųjų nuotolių laivybą ir jūrinį kabotažą tarp teritorijų, tuo pat metu užtikrinant periferinių jūros regionų, atokiausių regionų ir salų susisiekimą su žemynu ir ekonominiais centrais; taip pat nurodo, kad itin svarbu spręsti su keleivių ir prekių transportu susijusias problemas, su kuriomis susiduria ES salų vietovės, ypač mažos salų bendruomenės – remti nepakankamai rinkos aptarnaujamas laivybos linijas ir užtikrinti, kad keleivių vežimo kaina už kilometrą būtų vienoda nepriklausomai nuo jų geografinės padėties; ragina imtis konkrečių veiksmų atokiausių regionų atžvilgiu, atsižvelgiant į jų ypatingus bruožus;
45. atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą valstybėms narėms su didelėmis išimtinių ekonominių teisių zonomis ir į poreikį remti jūrininkystės ekonominių grupių kūrimą ir didinti jų indėlį į augimą ir darbo vietų kūrimą pagal strategiją „2020 m. Europa“;
46. pabrėžia, kad žuvininkystė ir akvakultūra yra jūrinės ekonomikos ir dažnai atokių pakrančių regionų, kurių ekonominį, socialinį ir ekologinį vystymą turėtų skatinti IJP, vystymosi dalis;
47. primygtinai ragina, kad IJP būtų atsižvelgiama į žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams būdingus suvaržymus ir ypatumus, susijusius su jūrų erdvės naudojimu, ypač su zonų tokiai veiklai prieinamumu ir poreikiu išsaugoti jūrų buveines, kuriant jūrų draustinius bei imantis kitų priemonių šiam tikslui, ypatingą dėmesį skiriant geresniam mokslinių tyrimų planavimui ir visapusiškam kiekvienos jūros zonos geografinės ir klimato įvairovės įvertinimui;
48. primena, kad pakrančių regionai ir salos ypač pažeidžiami klimato kaitos poveikio; pabrėžia, kad planuojant bet kokius pokyčius visoje ilgoje Bendrijos pakrantėje, įskaitant su ja susijusius nuo pakrantės nutolusius regionus, turi būti atsižvelgta į klimato kaitos padarinius; siūlo formuojant būsimą regioninę politiką atsižvelgti į pažeidžiamumą klimato kaitai, kad būtų išvengta pavojaus IJP įgyvendinimui;
49. ragina Komisiją nuosekliai į jūrininkystės sektoriaus politiką įtraukti CO 2 kiekio mažinimo tikslinius rodiklius ir joje nustatyti ekonomines, rinka paremtas priemones, taip pat vadovaujantis Baltąja knyga dėl klimato kaitos parengti strategiją, skirtą specifiniam pakrančių ir salų regionams daromam klimato kaitos poveikiui švelninti;
50. pakartoja, kad taikant integruotą, ekosistema pagrįstą politiką reikia skubiai sumažinti poveikį, kurį jūrų aplinkai daro sausumos veiksniai, pvz., pramonės ir žemės ūkio nuotekų tarša ir prastas pakrančių zonų valdymas;
51. ragina valstybes nares įgyvendinti savo įsipareigojimus, numatytus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvą ir iki 2012 m. liepos 15 d. atlikti savo jūrų vandenų ekologinės būklės įvertinimą bei nustatyti aplinkosaugos tikslus ir stebėsenos programas; be to, ragina valstybes nares parengti plataus užmojo priemonių programas siekiant užtikrinti gerą ekologinę šių vandenų būklę;
52. ragina valstybes nares įgyvendinti savo įsipareigojimus pagal Jūrų strategijos pagrindų direktyvos 13 straipsnį ir nurodyti saugomas jūrų teritorijas; be to, ragina valstybes nares veiksmingai kontroliuoti, kaip laikomasi apsaugos priemonių;
53. atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 2010 m. liepos 1 d. Lamanšo sąsiauryje bei Šiaurės ir Baltijos jūrose galioja naujos ribinės SO 2 kiekio laivų kuro sudėtyje vertės, paskelbtos remiantis Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) sprendimu dėl sieros emisijų kontrolės zonų; taigi mano, kad visos Europos pakrančių zonos turi būti panašiai saugomos ir kad taikant naująsias SO 2 kiekio ribines vertes tik kai kuriose zonose gali būti iškraipyta konkurencija; mano, kad būtų priimtiniau nustatyti visai ES taikomas bendras taisykles ir kad derėtų bet kokiais būdais išvengti perėjimo nuo jūrų prie kelių transporto;
54. pripažįsta, kad jūros tapo didelio ir sparčiai augančio atliekų, kurių daugelis plastmasinės, ir pamestų laivybos konteinerių kiekio sąvartynais; ragina Komisiją skatinti Europos ir tarptautines diskusijas, siekiant apsvarstyti, kaip tą kiekį galima sumažinti;
55. ragina Komisiją parengti tvaraus pakrančių, salų ir jūrų turizmo strategiją, siekiant didinti jų tvarumą ir patrauklumą gyventojams ir turistams, o tai vienas iš gamtos apsaugos Vatų jūroje ir pan. jūrų regionuose tikslų, be to, tai atlikti visapusiškai naudojantis naujomis Lisabonos sutartyje išdėstytomis nuostatomis dėl turizmo ir remiant Patraukliausių Europos turizmo vietovių (angl. EDEN) tinklą ir panašias iniciatyvas;
56. nurodo, kad reikia atsižvelgti į galimą didelį jūrų ir pakrančių turizmo bei susijusių sektorių poveikį vystymuisi ir jų, kaip svarbaus ekonominio augimo šaltinio, vaidmenį; pakrančių zonos yra lankomiausios turistų vietos Europoje, todėl prašo Komisijos įtraukti šiuos klausimus į savo tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją;
57. pabrėžia jūrų ir jūrininkystės politikos pridėtinės vertės svarbą stiprinant kaimyninių šalių, o ypač valstybių narių ir šalių kandidačių, tarpusavio bendradarbiavimą;
58. palankiai vertina Europos jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų strategiją, taip pat bendrus pagal mokslinių tyrimų pagrindų programą dėl vandenynų ateityje pateiktus kvietimus teikti paraiškas, kurie yra konkretūs IJP įgyvendinimo politikos ženklai; siūlo 8‑ojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje pirmenybę teikti su jūra susijusiems mokslams ir Europos jūrų mokslinių tyrimų instituto sukūrimui;
59. pritaria, kad itin svarbu kurti tarpdisciplininių mokslinių ir technologinių žinių apie Europos jūras ir pakrantes bazę; prašo Komisijos ir valstybių narių bendradarbiaujant su regionų ir vietos subjektais įvertinti esamas duomenų bazes ir stebėjimo programas ir dirbti sparčiau siekiant, kad kuo greičiau pradėtų veikti Europos jūrų stebėjimo ir duomenų tinklas (angl. EMODNET);
60. ragina Komisiją padėti valstybėms narėms pradėti įgyvendinti nuskendusių laivų ir povandeninių archeologinių teritorijų paieškos ir jų vietų žymėjimo planą (jos yra Bendrijos istorijos ir kultūros paveldo dalis), taip sudarant geresnes galimybes apie šias vietas sužinoti daugiau ir jas tirti bei padedant užkirsti kelią dabar vykstančiam šio turto grobstymui ir sudarant galimybes jį deramai išsaugoti;
61. palankiai vertina Komisijos neseniai parengtą Jūrų atlasą ir ragina suinteresuotus subjektus išnaudoti Jūrininkystės forumo – naujos bendradarbiavimo priemonės – teikiamas galimybes ir veiksmingiau įtraukti visuomenę;
62. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Europos Komisijai.
19.7.2010
Žuvininkystės komiteto NUOMONĖ
pateikta Transporto ir turizmo komitetui
dėl integruotos jūrų politikos. Padarytos pažangos įvertinimas ir nauji uždaviniai.
( 2010/2040(INI) )
Nuomonės referentas (*): Antonello Antinoro
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
PASIŪLYMAI
Žuvininkystės komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. pabrėžia, kad žuvininkystės ir akvakultūros politiką svarbu įtraukti į integruotą jūrų politiką, kaip bendrą politiką, nepriklausomą nuo kitų politikos sričių, kad būtų galima tinkamiausiai spręsti bendrus visuomenės ir konkrečius žuvininkystės sektoriaus klausimus aplinkosaugos ir ekonomikos srityse;
2. pakartotinai pabrėžia, kad būtina sukurti tarpsektorines politikos priemones, kurios apimtų žuvininkystės, akvakultūros ir kitus sektorius ir kuriomis būtų galima pagerinti Europos Sąjungos jūrų erdvės valdymą, skatinti jūrų pažinimo vystymą ir siekti integruotos jūrų kontrolės;
3. ypač ragina, kad integruotoje jūrų politikoje (IJP) būtų atsižvelgiama į žuvininkystei ir akvakultūrai būdingus suvaržymus ir ypatumus, susijusius su jūrų sektorių naudojimu, ypač su zonų tokiai veiklai prieinamumu ir poreikiu išsaugoti jūrų buveines, kuriant jūrų draustinius bei imantis kitų priemonių šiam tikslui, ypatingą dėmesį skiriant geriau planuojamiems moksliniams tyrimams, į kuriuos būtų visapusiškai įtraukta kiekvieno jūrų baseino geografinė ir klimatinė įvairovė;
4. ypač pabrėžia, kad būtina kuo skubiau įgyvendinti tarpdisciplinines tyrimų programas, specialiai sukurtas tam, kad būtų tinkamai integruota visa jūroje vykdoma veikla, visų pirma skirtas jūrų ekosistemoms išsaugoti ir naujųjų technologijų tyrimams (labiau atrenkama įranga, ekologiškesni varikliai, nelaisvėje auginamų rūšių auginimas ir kt.), kurių poveikis tiesiogiai naudingas žuvininkystės ir akvakultūros sektoriams;
5. mano, kad būtina sustiprinti regioninį bendradarbiavimą norint, kad jūrų ir pakrančių ištekliai būtų valdomi tvariai ir veiksmingiau, ypač tais atvejais, kai jūrų erdvė lemia tai, kad įvairių rūšių veikla tarpusavyje yra visiškai susijusi, kaip, pavyzdžiui, esama Viduržemio jūros ir Baltijos jūros atveju;
6. žino, kad nustatant sienas tarp Viduržemio jūros pakrančių valstybių narių ir kitų Viduržemio jūros valstybių kyla sudėtinių ir politiškai opių problemų, o tai galėtų trukdyti kurti tikrai integruotą jūrų politiką šiame regione, o būtent žuvų išteklių valdymo lygmenyje;
7. todėl ragina Europos Sąjungą dalyvaujant Viduržemio jūros sąjungos veikloje kovoti už tai, kad į šios naujos tarptautinės organizacijos programą būtų įtrauktas bendras žuvininkystės ir akvakultūros sektorių gerosios patirties kodeksas;
8. siūlo gerinti mainus tarp IJP ir bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) subjektų siekiant BŽP paversti regionine politika, kad būtų suteikiamos galimybės galimai IJP ir BŽP sąveikai, visų pirma kalbant apie atskirus žvejybos baseinus;
9. taip pat ragina sustiprinti įvairių politikos sričių, sudarančių integruotą jūrų politiką, įskaitant bendrąją žuvininkystės politiką, bendradarbiavimo priemones, visų pirma remiantis kiekvienos valstybės narės mišriomis institucijomis, kuriose būtų kartu suburiami visų susijusių sektorių atstovai ir kurios padėtų sukurti tikrą šių politikos sričių atstovų išankstinį dialogą;
10. pabrėžia, kad siekis, kad integruota jūrų politika būtų prisidedama prie ekonominiu ir socialiniu požiūriu tvaraus ir aplinką tausojančio, bet taip pat jo dalyviams gerovės šaltiniu esančio žuvininkystės sektoriaus išsaugojimo, padės sėkmingai įgyvendinti Bendrijos užimtumo ir ekonominio vystymosi politiką, įskaitant prekybos politiką, ir tiekti ES kokybiškus maisto produktus, nes jų čia ypač trūksta;
11. prašo į IJP įtraukti išteklių efektyvumo ir tvarios gamybos bei vartojimo principus;
12. pabrėžia, kad žuvininkystė ir akvakultūra yra jūrų ir pakrančių regionų – dažnai atokių – kurių ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymą turės stiprinti integruota jūrų politika, ekonomikos ir vystymosi dalis;
13. nurodo ypatingą Europos jūrų erdvės ir jos panaudojimo planavimo svarbą pakrančių regionams, o ypač itin atokioms vietovėms, bei pabrėžia poreikį apsaugoti ekologiškai jautresnius biogeografinius jūrų regionus, žuvininkystės sektoriui užtikrinant tvarų išteklių naudojimą;
14. kartoja savo raginimą taikant integruotą ekosistema pagrįstą metodą, skubiai sumažinti spaudimą, kuris jūrų aplinkai daromas iš sausumos, pvz., dėl pramonės ir žemės ūkio nuotekų taršos ir prasto pakrančių zonų valdymo; taip pat pabrėžia, kad būtina skubiai sukurti saugomų jūrų teritorijų tinklą;
15. pabrėžia svarbų tikslinių ir integruotų jūrų mokslinių tyrimų ir naujovių skatinimo vaidmenį, nes tai padės veiksmingiau patenkinti suinteresuotųjų subjektų poreikius ir išsaugoti jūrų biologinę įvairovę; ragina Komisiją išnagrinėti galimybė skirti didesnę paramą taikomiesiems moksliniams tyrimams pagal Aštuntąją bendrąją programą, pvz., taikant atitinkamų mokslinių tyrimų programų horizontalųjį derinimą, skiriant tinkamesnį finansavimą ar įsteigiant Europos jūrų mokslinių tyrimų institutą;
16. prašo Komisijos ir valstybių narių skubos tvarka dar kartą įvertinti riziką, kylančią dėl jūrų gręžybos platformų, jūros vėjo jėgainių parkų, smėlio ir žvyro kasybos ir kitokios didelį plotą užimančios veiklos, atsižvelgiant į nepalankesnę žuvininkystės, žvejų ir pakrančių bendruomenių padėtį;
17. primygtinai ragina žuvininkystės sektorių labiau įsitraukti ir aktyviau dalyvauti Europos jūrų sektoriaus klasterių tinkle;
18. pritaria Komisijos pareikštam ketinimui integruotos jūros politikos finansavimui per ateinančius dvejus metus skirti 50 mln. EUR, siekiant tęsti ankstesnius projektus politikos, valdymo, tvarumo ir priežiūros srityse;
19. pabrėžia, kad būtina įvertinti papildomus pakarančių valstybių narių finansinius poreikius, kylančius dėl ES vandenų jūrų priežiūros ir, jei reikia, prie jų prisidėti;
20. atsižvelgiant tai, kad Sąjungos biudžete kiekvienos politikos srities svarba yra skirtinga, primygtinai pabrėžia tai, kad turi būti užtikrintas integruotos jūrų politikos įgyvendinimo finansavimas iš Bendrijos biudžeto, prie kurio turi proporcingai prisidėti visi su šia politika susiję sektoriai;
21. ragina išsamiau apsvarstyti nuostatas dėl ES piliečių informavimo ir visuomenės dalyvavimo visuose integruotos jūros politikos aspektuose;
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
14.7.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
19
2
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Josefa Andrés Barea, Antonello Antinoro, Alain Cadec, João Ferreira, Carmen Fraga Estévez, Pat the Cope Gallagher, Marek Józef Gróbarczyk, Carl Haglund, Iliana Malinova Iotova, Werner Kuhn, Isabella Lövin, Guido Milana, Maria do Céu Patrão Neves, Ulrike Rodust, Struan Stevenson, Catherine Trautmann, Jarosław Leszek Wałęsa
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Izaskun Bilbao Barandica, Luis Manuel Capoulas Santos, Raül Romeva i Rueda, Ioannis A. Tsoukalas
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Veronica Lope Fontagné
27.7.2010
Regioninės plėtros komiteto NUOMONĖ
pateikta Transporto ir turizmo komitetui
dėl integruotos jūrų politikos (IJP) – padarytos pažangos įvertinimas ir nauji uždaviniai
( 2010/2040(INI) )
Nuomonės referentas: Georgios Stavrakakis
PASIŪLYMAI
Regioninės plėtros komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. atsižvelgdamas į Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo pateiktą teritorinės sanglaudos nuorodą ir turėdamas tikslą pagerinti prieigą, mano, kad itin svarbu keleivių ir prekių judėjimą ir toliau laikyti neatsiejama vidaus rinkos politikos dalimi ir skatinti trumpųjų nuotolių laivybą ir jūrinį kabotažą, tuo pat metu užtikrinant geresnį jūros regionų, atokiausių regionų ir salų susisiekimą su pagrindinėmis valstybių teritorijomis ir ekonominiais centrais; taip pat pabrėžia, kad itin svarbu spręsti su asmenų ir prekių transportu susijusias problemas, su kuriomis susiduria ES teritorijoje esančios salų vietovės, ypač mažos salų bendruomenės, t. y. remti nepakankamai rinkos aptarnaujamas laivybos linijas ir užtikrinti, kad asmenų vežimo kaina už kilometrą būtų vienoda nepriklausomai nuo geografinės vietovės; ragina imtis konkrečių veiksmų atokiausių regionų atžvilgiu, atsižvelgiant į jų skiriamąsias ypatybes;
2. primena, kad dėl klimato kaitos poveikio pakrančių regionai ir salos yra ypač pažeidžiami; pabrėžia, kad planuojant bet kokius pokyčius visoje ilgoje Bendrijos pakrantėje, įskaitant su ja susijusius į gilumą nutolusius regionus, turi būti atsižvelgta į klimato kaitos padarinius; siūlo formuojant būsimą regioninę politiką atsižvelgti į pažeidžiamumą dėl klimato kaitos, kad nebūtų pakenkta integruotos jūrų politikos (IJP) įgyvendinimui;
3. atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant stiprinti jūrininkystės sektorių, taip pat siekiant tvarios ekonomikos plėtros ir naujų darbo vietų jūrų regionuose kūrimo, reikia padidinti regioninį bendradarbiavimą jūrininkystės srityje taikant integruotas gaires, mažinti dėl nuošalumo atsirandantį neigiamą poveikį, apsaugoti jūros ekosistemas, visų pirma atliekant mokslinius tyrimus ir jūrų priežiūrą, bei skatinti keistis pažangiąja patirtimi; taip pat pabrėžia svarbų regioninės politikos vaidmenį siekiant teritorinio bendradarbiavimo; ragina parengti išsamią ir lengvai suprantamą pakrantės rajonų ir jūrų aplinkos apsaugos sistemą, padedančią vykdyti regioninio planavimo užduotis;
4. pabrėžia, kad turi būti užtikrinta jūros ir sausumos erdvės planavimo darna remiantis ekosistema pagrįstu požiūriu; pažymi, kad teritorinis bendradarbiavimas – ypač svarbus jautrių jūrų teritorijų apsaugos tarptautiniu lygmeniu veiksnys;
5. atsižvelgdamas į tai, kad jūrų regionai, įskaitant pakrančių regionus, salas ir atokiausius regionus, pasižymi konkrečiomis ypatybėmis ir kad kiekvienu atveju reikia priimti konkrečius sprendimus, pabrėžia, kad būtina skatinti kurti specialiai pritaikytas vietines plėtros strategijas, kurių varomoji jėga būtų principu „iš apačios į viršų“ grindžiamos konsultacijos, ir stengtis išgyvendinti požiūrį „vienas sprendimas tinka visiems“; todėl mano, kad būtinas integruotas jūrininkystės valdymas siekiant išvengti iš dalies sutampančių pareigų įvairiuose valdymo lygmenyse ir siekiant padidinti bendradarbiavimą ir paskatinti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, pakrančių bendruomenėmis, piliečių visuomenės veikėjais ir kitais su jūromis susijusiais suinteresuotaisiais subjektais; atsižvelgdamas į tai, siūlo sukurti ir išvystyti Europos Sąjungos jūrų makroregionams strategines programas rengiant strateginius metodus, skirtus regioniniams jūrų baseinams;
6. tačiau kaip būdą spręsti bendras problemas, nustatyti prioritetus ir spręsti uždavinius didesnėje geografinėje srityje, įskaitant skirtingas valstybes nares, rekomenduoja Komisijai, atsižvelgiant į strategiją „ES 2020“, apsvarstyti galimybę skatinti makroregioninį požiūrį, grindžiamą struktūrinių fondų reglamento 3 tikslu, kuriame pabrėžiama, kad būtina, jog visos makroregioninės strategijos būtų įtrauktos į ES regioninę politiką, kuri taptų suderinta politika, skirta visai ES teritorijai; pabrėžia, kad reikia geriau išnagrinėti šios strategijos teikiamą papildomą naudą įgyvendinant teritorinės sanglaudos tikslą ES teritorijoje; tai taip pat turėtų būti padaryta formuojant jūrų politiką, kad būtų skatinama plėtra bei geriau įgyvendinama pakrančių ir atokiausiems regionams skirta ES jūrų politika vykdant nuoseklią ir visapusišką strategiją;
7. atkreipia dėmesį į ypatingą jūrų ekonomikos svarbą valstybėms narėms ir regionams su didelėmis išskirtinėmis ekonomikos zonomis ir į būtinybę remti jūros ekonominių grupių kūrimą ir didinti jų indėlį į augimą ir darbo vietų kūrimą pagal strategiją „ES 2020“;
8. siūlo paspartinti bendradarbiavimą klausimais, susijusiais su salomis ir pakrantėmis, ir stengtis apibrėžti galimą integruotą požiūrį į jūrininkystės politiką ir priemones, kurio laikantis būtų siekiama ypatingas šių vietovių charakteristikas ir prioritetus įtraukti į integruotos jūrininkystės politikos gaires;
9. pritaria atokių jūrų regionų ir salų sujungimui į jūrų greitkelius, kad būtų skatinamas tvarus judumas, įvairiarūšiškumas ir vidaus rinka; todėl siūlo plėtoti regionines iniciatyvas, susijusias su Europos jūros greitkelių svarbiuose jūrų rajonuose programa, siekiant paskatinti naujų įvairiarūšių jūros transportu grindžiamų logistikos grandinių diegimą Europoje ir didinti jūrų komercijos plėtrą; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją pradėti kitų jūrų greitkelių sukūrimo reikalingumo ir sąlygų poveikio vertinimą;
10. turėdamas mintyje tai, kad pakrančių regionai susiduria su didele rizika, pažymi, kokios svarbios jūrininkystės saugumo priemonės, kurių taikymas reikalauja bendrų pastangų jūrininkystės politikos srityje ir imantis su jūrininkystės klausimais susijusių priemonių, taip pat bendradarbiaujant kitose politikos srityse ES lygmeniu;
11. ragina Komisiją atokiausiems regionams, kurių jūrų baseinai taip pat yra Europos Sąjungos dalis, skirti didelį dėmesį vykdant tarptautinę jūrų politiką, kaip numatyta jos 2004 m. gegužės 26 d. komunikate dėl gaudesnės partnerystės su atokiausiais regionais (COM(2004 )343), ir sukurti atokiausių regionų jūrų baseinų strategijas; taigi mano, kad šios teritorijos galėtų atlikti esminį vaidmenį integruotos jūrų politikos (IJP) tarptautinėje dimensijoje ir ragina Komisiją jūrų dimensiją įtraukti į savo tarptautinius susitarimus su regioniniais pogrupiais;
12. pripažįsta, kad padidėjus energijos gamybos jūroje apimčiai atsiras spaudimas laisvalaikio, turizmo, žvejybos ir transporto krovinių vežimo šakoms, ir ragina regionus bendradarbiauti, kad apsaugotų šiuos interesus, ypatingą dėmesį skiriant žvejybai, kuri atlieka svarbų vaidmenį pakrančių regionų jūrų ekonomikoje.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
13.7.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
39
1
2
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Charalampos Angourakis, Catherine Bearder, Victor Boştinaru, Zuzana Brzobohatá, John Bufton, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Francesco De Angelis, Tamás Deutsch, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Petru Constantin Luhan, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Miroslav Mikolášik, Franz Obermayr, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Csanád Szegedi, Nuno Teixeira, Michael Theurer, Michail Tremopoulos, Lambert van Nistelrooij, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler, Joachim Zeller, Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Karima Delli, Ivars Godmanis, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Vilja Savisaar, Elisabeth Schroedter
AIŠKINAMOJI DALIS
Mums reikia naujo požiūrio į jūras
ES jūrų pakrančių ilgis siekia 320 000 km, trečdalis ES piliečių gyvena pakrantėse ir šis skaičius didėja. Vykdant ekonominę veiklą jūrose ir pakrantėse sukuriama 40 proc. ES BVP ir pagal visas prognozes šioje srityje dar esama didelių galimybių augti. 40 proc. prekių Europoje ir 95 proc. eksportuojamų prekių į šalis už Europos ribų gabenama laivais. Aplinką tausojančių ir saugių laivų statyba itin svarbi ir Europos laivų statybos sektorius šioje srityje turi didelių galimybių. Mūsų jūros ir toliau turi būti augimo varomoji jėga, daug vizijų ir dideli lūkesčiai siejami su dar intensyvesniu jų tyrinėjimu. Tuo pat metu tai jautri ekosistema, kaip rodo dabartinė naftos išsiliejimo katastrofa Meksikos įlankoje, jos padeda užtikrinti gyvenimo kokybę ir rūšių įvairovę, kurias būtina išsaugoti ir kai kuriose vietose pagerinti.
Iki šiol mūsų politika jūrų transporto, jūrų ekonomikos, naujų technologijų, pakrančių regionų, atviros jūros energijos, žuvininkystės, jūrų priežiūros ir kontrolės, turizmo, jūrų aplinkos apsaugos ir jūrų mokslinių tyrimų srityse buvo rengiama atskirai. Dėl šio atskyrimo vis pasitaiko, kad imamasi viena kitai prieštaraujančių priemonių, kurios savo ruožtu turi neigiamo poveikio jūrų aplinkai, dėl kurių atsiranda neproporcingų konkuruojančios jūrinės veiklos suvaržymų arba tai tampa neveiksmingumo, nenuoseklumo ir naudojimo konfliktų priežastimi. Priimant sprendimus vien šiam sektoriui aktualiais klausimais sunku suprasti abipusį poveikį ir nustatyti iki šiol nežinomą įvairių jūrų pramonės sektorių sąveiką.
Atsižvelgiant į stiprėjančią konkurenciją dėl jūrų erdvės, jūrų ir jūrų pramonės sektorių svarbą mūsų ateičiai, taip pat į didėjantį žmogaus veiklos poveikį jūrų ekosistemoms, pasirodė, kad fragmentiškas su jūrų klausimais susijusių sprendimų priėmimas yra neveiksmingas.
Taigi buvo parengta integruotos jūros politikos koncepcija, pagal kurią nustatoma visus lygmenis apimanti sprendimų priėmimo tvarka ir pagal kurią turėtų būti parengtos tarpsektorinės politikos formavimo priemonės.
Įgyvendinant integruotą jūros politiką turėtų būti siekiama šių tikslų:
- užtikrinti didesnį įvairių politikos sričių suderinamumą;
- parengti geresnes tarpsektorines valdymo priemones (integruota jūrų stebėsena, jūrų erdvės planavimas, integruotas pakrančių zonų valdymas, integruotos žinių ir duomenų apie jūras bazės sukūrimas ir jūrų baseinų strategijos);
- ekologiniu ir ekonominiu atžvilgiais tvariai ir veiksmingai naudoti jūrų ir jūrų sektoriaus potencialą;
- vengti įvairių nacionalinių ir regioninių valstybių narių institucijų veiklos dubliavimosi, kalbant apie reguliavimo įgaliojimus;
- palengvinti reikiamą suderintą konkuruojančios veiklos jūrose planavimą ir strateginį jūros teritorijų valdymą;
- užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindų direktyvoje dėl ES jūrų strategijos įtvirtinto ekosistemų apsaugos principo;
- rinkti patikimą informaciją ir palyginamus statistinius duomenis, kad būtų galima formuoti jūrų politiką visais lygmenimis.
Pranešėjos nuomonė
Europos Parlamentas jau du kartus yra pareiškęs savo nuomonę dėl integruotos jūrų politikos (I ir II W. Piecyko pranešimai). Pranešėja pritaria iš esmės teigiamam integruotos jūrų politikos vertinimui, kaip nurodyta naujausiose Europos Parlamento rezoliucijose, ir norėtų išnagrinėti pagal mėlynosios knygos veiksmų planą numatytas priemonės ir atkreipti dėmesį į naujus iššūkius.
Rengdama šį dokumentą, pranešėja didžiausią dėmesį skyrė valdymo ir reguliavimo institucijoms, kurios būtinos norint vykdyti integruotą jūrų politiką, ir tarpsektorinėms priemonėms, pvz., jūrų erdvės planavimas, integruota jūrų priežiūra ar jūrų moksliniai tyrimai. Nuo sėkmingo šių priemonių įgyvendinimo priklauso tai, ar bus kuriama darnesnė ir veiksmingesnė šiam sektoriui skirta politika ir mūsų jūroms bei pakrantėms skirtos ES priemonės, pvz., susijusios su žvejybos, transporto, aplinkos apsaugos, energetikos, įmonių ir mokslinių tyrimų politika.
Europos Parlamentas šiame pranešime dar galėtų įvertinti arba skatinti taikyti daugelį šiam sektoriui skirtų priemonių. Pranešėjai žinomos problemos
Žr. 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginių tikslų ir rekomendacijų iki 2018 m. , susijusios su kova su tarša sieros bei azoto oksidų junginiais ir kietomis medžiagomis iš laivų, su tuo, kad didelę bendros Europos jūrų taršos dalį sudaro tarša iš sausumos, su jūrininkų gyvenimo ir darbo sąlygomis, piratavimu bei socialiniu ir ekonominiu žuvų išteklių atkūrimo programų ar ekosistemų apsaugos priemonių poveikiu jūrininkams. Ji žino ir palankiai vertina jūrų transporto augimo, jūrų mokslinių tyrimų, jūrų ekonomikos ir pakrančių zonų turizmo prognozes, žuvininkystės svarbą atsižvelgiant į pasaulio aprūpinimo maistu klausimą didėjant gyventojų skaičiui ir su visomis šiomis sritimis susijusias galimybes plėtoti darbo rinką.
Vis dėlto, pranešėjos nuomone, Europos Parlamentas visų pirma turėtų pareikšti nuomonę šiais klausimais:
1. Ar EP ir toliau pritaria integruotos jūrų politikos koncepcijai?
2. Ar EP mano, kad integruota jūrų politika pakankamai greitai įgyvendinama ir taikoma ES?
3. Ar Europos Komisija, Taryba ir valstybės narės tinkamai įgyvendina veiksmų planą, kuriam iš esmės pritarė EP?
4. Kokios pažangos pasiekta įgyvendinant tarpsektorines politikos formavimo priemones (integruotą jūrų priežiūrą, jūrų erdvės planavimą, integruotą pakrančių zonų valdymą, integruotos žinių ir duomenų apie jūras bazės kūrimą ir jūrų baseinų strategijas)?
5. Kokias papildomas priemones reikėtų skatinti įgyvendinti?
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
28.9.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
33
5
3
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Inés Ayala Sender, Georges Bach, Antonio Cancian, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Saïd El Khadraoui, Carlo Fidanza, Knut Fleckenstein, Jacqueline Foster, Mathieu Grosch, Juozas Imbrasas, Dieter-Lebrecht Koch, Georgios Koumoutsakos, Werner Kuhn, Eva Lichtenberger, Marian-Jean Marinescu, Gesine Meissner, Hella Ranner, Vilja Savisaar-Toomast, Olga Sehnalová, Debora Serracchiani, Brian Simpson, Dirk Sterckx, Keith Taylor, Silvia-Adriana Ţicău, Thomas Ulmer, Peter van Dalen, Dominique Vlasto, Artur Zasada, Roberts Zīle
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Burkhard Balz, Philip Bradbourn, Spyros Danellis, Zita Gurmai, Jan Mulder, Dominique Riquet, Laurence J.A.J. Stassen, Ramon Tremosa i Balcells, Corien Wortmann-Kool, Janusz Władysław Zemke
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Jutta Steinruck
