A7-0264/2010
5.10.2010
PRANEŠIMAS
dėl moterų darbo be garantijų
(2010/2018(INI))
Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas
Pranešėja:
Britta Thomsen
PE 442.875v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................11
UŽIMTUMO IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ....................................15
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................19
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl moterų darbo be garantijų
( 2010/2018(INI) )
Europos Parlamentas,
– atsižvelgdamas į Komisijos 2009 m. gruodžio 18 d. ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ ( COM(2009)0694 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos 2003 m. lapkričio 26 d. komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: pažangos apžvalga“ ( COM(2003)0728 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos 2004 m. ataskaitą „Užimtumas be garantijų Europoje: lanksčios ekonomikos rizikos, susijusios su darbo rinka, lyginamasis tyrimas“,
– atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių, 2020 m. Europos strategijos integruotų gairių II dalies ( COM(2010)0193 ),
– atsižvelgdamas į Tarybos 2009 m. birželio 8 d. išvadas „Darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyra krizės laikotarpiu“,
– atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones
OL L 327, 2008 12 5, p. 9. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija)
OL L 204, 2006 7 26, p. 23. ;
– atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvą 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis
OL L 175, 1999 7 10, p. 43. ,
– atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyvą 1997/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC)
OL L 14, 1998 1 20, p. 9. ,
– atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2010 m. informacinį pranešimą „Itin netipinės darbo formos“,
– atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2008 m. pranešimą „Kovos su nedeklaruojamu darbu Europos Sąjungoje priemonės“,
– atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 2007 m. pranešimą „Darbo Europos Sąjungoje sąlygos. Lyčių perspektyva“,
– atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo 1998 m. pranešimą „Užimtumas be garantijų ir darbo sąlygos Europoje“,
– atsižvelgdamas į Eurobarometro 2007 m. spalio mėn. pranešimą „Nedeklaruojamas darbas Europos Sąjungoje“,
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos ekspertų grupės lyčių ir užimtumo klausimais (angl. EGGE) 2009 m. pranešimą „Lyčių segregacija darbo rinkoje“,
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos ekspertų grupę lyčių, socialinės įtraukties ir užimtumo klausimais 2006 m. pranešimą „Lyčių nelygybė nepalankioje padėtyje esančių grupių patiriamos skurdo ir socialinės atskirties rizikos požiūriu 30-yje Europos šalių“,
– atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro (TDB) pranešimą „Orumo nežeidžiantis darbas namų darbininkams“, parengtą 2010 m. birželio mėn. 99-ajai Tarptautinės darbo konferencijos sesijai,
– atsižvelgdamas į Tarptautinio darbo biuro (TDB) 2009 m. pranešimą „Namų ruošos darbų Vakarų Europoje lyčių dimensija“,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0231 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties
Priimti tekstai, P6_TA(2009)0371 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo
OL C 16 E, 2010 11 22, p. 21. ,
– atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Lisabonos strategijos ateities atsižvelgiant į lyčių perspektyvą
OL C 287 E, 2006 11 24, p. 323. ,
– atsižvelgdamas į savo 1998 m. rugsėjo 18 d. rezoliuciją dėl kooperatyvų vaidmens didinant moterų užimtumą
OL C 313, 1998 10 12, p. 234. ,
– atsižvelgdamas į 1998 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl pagarbos žmogaus teisėms Europos Sąjungoje (1996 m.)
OL C 80, 1998 3 16, p. 43. ,
– atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus 2010 m. gegužės 12 d. nuomonę dėl namų ruošos darbų profesionalizavimo (SOC/372 – CESE 336/2010 galutinis),
– atsižvelgdamas į Eurostato statistikos rinkinį Nr. 12/2010 „ES-27 darbo rinkos vis dar krizėje“,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( A7-0264/2010 ),
A. kadangi dėl darbo rinkos individualizacijos ir didėjančio lankstumo, kurių pasekmė – rečiau vykdomos kolektyvinės derybos, darbuotojai, ypatingai moterys, kurios dažnai turi derinti šeimos įsipareigojimus, patenka į nepalankią padėtį, dėl kurios gali atsirasti darbų be garantijų, nes darbdaviams lengviau bloginti darbo sąlygas,
B. kadangi darbą be garantijų dažniausiai dirba moterys, kadangi darbo rinkoje neatsispindi tam tikros moterų atliekamo darbo be garantijų formos, pavyzdžiui, mokamas namų ruošos ir priežiūros darbas, ir kadangi nepaisant galiojančių teisės aktų moterų užimtumo galimybės, darbo vietų kokybė, pragyvenimą užtikrinančios pajamos ir vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymas Europos Sąjungoje vis dar labai skiriasi,
C. kadangi tai, kad daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų, yra pagrindinis veiksnys, lemiantis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kuris vis dar yra didelis; kadangi pagerinus moterų darbo sąlygas sumažėtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas,
D. kadangi priverstinis darbas ne visą darbo dieną paplitęs paslaugų sektoriuje, ypač viešbučių ir restoranų versle, švietimo, sveikatos ir socialinio darbo bei kituose bendruomenės, socialinių ir asmenų priežiūros paslaugų sektoriuose, kuriuose dauguma darbuotojų – moterys,
E. kadangi moterų dalyvavimas darbo rinkoje atspindi jų vaidmenį šeimoje; moterys linkusios įsidarbinti ten, kur jos gali derinti apmokamą ir neapmokamą darbą,
F. kadangi ekonomikos ir finansų krizė turėjo dvejopą poveikį užimtumui be garantijų, nes pirmoji daugumos įmonių reakcija buvo sumažinti laikino darbo vietų, ir kadangi, be to, baiminamasi, kad daugelis recesijos laikotarpiu prarastų nuolatinio darbo vietų bus ne atkurtos, o pakeistos netipinėmis, galimai ir be garantijų, darbo formomis,
G. kadangi darbas be garantijų – tai nestandartinės darbo formos, kurioms būdingi vienas ar daugiau šių požymių:
· menkos arba jokių darbo garantijų, nes darbas laikino, dažnai atsitiktinio pobūdžio, o sutartyse nustatomos blogos sąlygos arba rašytinių sutarčių visai nėra, pavyzdžiui, laikinų, priverstinio dalinio užimtumo sutarčių, neaiškių darbo valandų ir pareigų, kurios keičiamos pagal darbdavio pageidavimą, atvejais;
· mažas darbo atlygis, kuris gali būti net ir neoficialus ir neapibrėžtas;
· jokių teisių į socialinę apsaugą ar su užimtumu susijusių išmokų;
· nėra apsaugos nuo diskriminacijos;
· menkos arba jokių karjeros darbo rinkoje perspektyvų;
· nėra kolektyvinio atstovavimo darbuotojams;
· darbo aplinka neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų,
H. kadangi darbo be garantijų sąlygos, tokios kaip nerašytinės sutartys, priverstinis dalinis užimtumas ir nuolatinis užmokesčio skirtumas, turi ilgalaikių pasekmių socialinei apsaugai ir pensijoms ir sąlygoja, kad darbuotojai patiria didesnę skurdo grėsmę,
I. kadangi tam tikromis aplinkybėmis moterims kyla pavojus dirbti netinkamomis sąlygomis ir kadangi šiuo požiūriu joms reikėtų skirti ypatingą dėmesį, ypač nėščioms moterims ir krūtimi maitinančioms moterims,
J. kadangi dėl globalizacijos ir dabartinių ekonominių sąlygų bei technologijų pažangos keičiasi darbo santykiai ir darbuotojų užduotys,
K. kadangi labiau tikėtina, kad darbą be garantijų dirbančios moterys nebus informuojamos apie savo teises, ir joms kyla didesnis pavojus negauti teisinės apsaugos ir (arba) būti neteisėtai atleistoms iš darbo,
L. kadangi reikėtų pabrėžti visų darbuotojų, taip pat ir darbą be garantijų dirbančių moterų, teisės į profesinį švietimą ir mokymą svarbą,
M. kadangi moters kaip papildomas pajamas uždirbančio šeimos nario įvaizdis yra klaidingas atsižvelgiant į tai, kad daug dirbančių moterų yra vienintelės šeimos išlaikytojos,
N. kadangi nedeklaruojamą darbą atliekančių moterų vis daugėja, ypač namų ruošos sektoriuje,
O. kadangi dauguma namuose dirbančių darbuotojų, atliekančių tokias pareigas kaip namų priežiūra, valymas ir maitinimas, yra moterys; kadangi namų ruoša industrializuotose šalyse sudaro 5-9 % visų darbo vietų; kadangi toks darbas yra dažniausiai be garantijų, menkai vertinamas ir neoficialus ir kadangi namų ruošos darbuotojų pažeidžiamumas reiškia, kad dažnai jie gali patirti diskriminaciją ir nevienodą, neteisingą ar išnaudojantį požiūrį,
P. kadangi aukštos kvalifikacijos darbuotojų įgūdžių praradimas yra dažna su darbu be garantijos susijusi problema, ypač tais atvejais, kai atleisti darbuotojai arba darbuotojai migrantai imasi nekvalifikuoto darbo, kad neiškristų iš darbo rinkos, ir kadangi ši situacija, kuri ypač aktuali moterims, trukdo kilti tarnyboje ir pasiekti tokį užmokesčio lygį, kuris atitiktų įgytus ir turimus įgūdžius,
Q. kadangi migrantės, kurios imasi darbo rinkos periferijai priskiriamų laikinų nekvalifikuotų darbų arba įsidarbina kaip namų ruošos darbuotojos, gali patirti dvigubą diskriminaciją, nes be to, kad jos dažnai dirba blogomis, nepastoviomis, galbūt ir nelegaliomis, sąlygomis, yra didesnė tikimybė, kad su jomis gali būti blogai elgiamasi arba jos gali patirti smurtą ar seksualinę prievartą; be to, kadangi jos dažnai nežino savo teisių, turi ribotas galimybes gauti viešąsias paslaugas, menkai moka vietos kalbą ir negali susiburti į tinklus ir kadangi nelegaliai dirbančios nedrįsta susisiekti su valdžios institucijomis ir paprašyti apsaugos, nes bijo, kad bus grąžintos į tėvynę,
R. kadangi Europos Tarybos 1969 m. lapkričio 24 d. susitarimas dėl au pair įdarbinimo yra pasenęs ir todėl šiuo metu daugelyje valstybių narių nesprendžiamos su au pair darbuotojais susijusios problemos, kurių gali atsirasti,
S. kadangi ES ir toliau laikosi įsipareigojimo integruoti lyčių lygybės aspektą; kadangi formuojant užimtumo politiką reikėtų aktyviai skatinti lygias moterų ir vyrų galimybes,
Darbo be garantijų sąsajos su lytimi
1. pažymi, kad užimtumas be garantijų susijęs su lytimi ir primena, kad darbo rinkoje pereinama nuo įprastų prie netipinių darbo formų, todėl būtina užtikrinti, kad netipinės darbo formos netaptų darbu be garantijų; mano, kad siekiant išspręsti šias problemas, reikia paraginti valstybes nares ir socialinius partnerius didele dalimi suderinti savo teisėkūros ir sutarčių sudarymo taisykles, taikomas įprastam ir netipiniam darbui, kad pirmenybė nebūtų teikiama patogiausioms ir mažiausiai kainuojančioms darbo formoms, tačiau turėtų būti atsižvelgiama į galimą nedeklaruoto darbo rizikos padidėjimą;
2. ragina Tarybą ir Komisiją gairėse dėl valstybių narių užimtumo politikos ir naujoje lyčių lygybės strategijoje nustatyti darbo be garantijų požymius;
3. ragina valstybes nares imtis teisinių priemonių nefiksuoto darbo laiko sutartims, kurios dažnai taikomos moterų užimamoms darbo vietoms tokiuose sektoriuose kaip namų ruoša, priežiūros darbai, maitinimas ir viešbučių verslas, panaikinti; taip pat ragina pradėti taikyti visapusišką kontrolę ir reguliavimą visų rūšių nefiksuoto darbo laiko sutartims, dėl kurių dažnai oficialiai susitariama siekiant konsultacijos ir mokymo tikslų, tačiau iš tiesų jos tampa išnaudojimo pretekstu, nes pagal šias sutartis nuslepiamos tikrosios paslaugos, kurios teikiamos negaunant tinkamo atlyginimo, arba teikiant šias paslaugas netaikoma apsauga;
4. ragina Komisiją ir valstybes nares parengti su darbu be garantijų susijusias strategijas siekiant sukurti daugiau tinkamų ir ekologiškų darbo vietų bei integruoti lyčių pusiausvyros principą;
5. ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant sumažinti dvigubą moterų darbo naštą, kuri yra viena iš priežasčių, kodėl daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų; tam, kad sumažėtų darbo be garantijų vietų, ragina nuolatiniame darbe taikyti priemones, kurios padėtų geriau derinti darbą su asmeniniu gyvenimu;
Socialinės sąlygos
6. reiškia nusivylimą dėl to, kad ES užimtumo teisės pakete ir minėtose direktyvose dėl terminuoto darbo, darbo ne visą dieną ir laikino įdarbinimo agentūrų darbo nepakankamai skiriama dėmesio užimtumo be garantijų pobūdžiui; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares priimti tolesnes specialias teisėkūros priemones, pavyzdžiui, nustatyti privalomus minimalius darbuotojų socialinius standartus ir suteikti visiems darbuotojams vienodas galimybes gauti socialines paslaugas ir išmokas, įskaitant motinystės atostogas, sveikatos priežiūrą ir senatvės pensiją, taip pat švietimą ir mokymą, neatsižvelgiant į jų įdarbinimo sąlygas; be to, ragina valstybes nares įgyvendinti teisės aktus, užtikrinančius pagrįstą darbo valandų ribojimą, darbuotojų poilsį ir laisvalaikį;
7. ragina valstybes nares užtikrinti, kad darbdaviai, kurie išnaudoja dirbančias moteris ar kitaip joms kenkia, kuo greičiau būtų patraukti atsakomybėn;
8. pabrėžia, kad darbus be garantijų turinčioms moterims reikia suteikti galimybę apginti profesinėse sąjungose tokias teises kaip orumo nežeidžiantis darbo užmokestis, motinystės atostogos, sąžiningos ir reguliarios darbo valandos ir nediskriminuojanti darbo aplinka, kurios šioms moterims yra labai svarbios; ragina valstybes nares bausti už kliūčių dalyvauti profesinėse sąjungose sudarymą; be to, ragina valstybes nares teikti lengvai prieinamas konsultavimo paslaugas toms moterims, kurios negali gauti darbo tarybos paramos, pvz., dirba privačiuose namų ūkiuose; ragina socialinius partnerius skatinti lyčių lygybę savo įstaigose visais lygmenimis;
9. pabrėžia, kad reikia teisėkūros priemonių lyčių lygybei užtikrinti ir lyčių segregacijai darbo rinkoje mažinti; todėl primena minėtą savo 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl vienodo užmokesčio vyrams ir moterims principo taikymo ir primena valstybėms narėms, kad reikia nedelsiant perkelti Direktyvą 2006/54/EB į nacionalinę teisę
2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija) (OL L 204, 2006 7 26, p. 23). ;
10. ragina valstybes nares siekti Barselonos tikslų vaikų priežiūros srityje ir skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje bei įgyti ekonominį nepriklausomumą; ragina valstybes nares įveikti kliūtis, kurios trukdo moterims dirbti tiek valandų, kiek jos nori, neatsižvelgiant į tai, ar jos dirba visą, ar ne visą darbo dieną;
11. pabrėžia, kad reikia panaikinti profesinę ir sektorinę segregaciją darbo rinkoje ugdant suvokimą ir šviečiant nuo ankstyvo amžiaus, pavyzdžiui, propaguojant, kad vyrai atliktų su moterų įgūdžiais siejamus darbus, ir atvirkščiai, motyvuojant mergaites rinktis gamtos mokslus ir kovojant su nuomone, kad moterys uždirba tik papildomas šeimos pajamas, įtraukiant į šią veiklą Europos lyčių lygybės institutą;
12. ragina valstybes nares ir Komisiją parengti ir įgyvendinti priemones, kurios padėtų mergaitėms ir jaunoms moterims palengvinti prieigą prie gero išsilavinimo, profesinio mokymo ir gerų studijų, ir ypatingą paramą šiuo požiūriu teikti iš migrantų šeimų kilusioms mergaitėms ir jaunoms moterims; be to, pabrėžia, kad moterys, nustojusios dirbti gimus vaikui, turėtų aktyviai siekti grįžti į darbą;
13. ragina valstybes nares kovoti su nedeklaruojamu darbu ir prevencinėmis priemonėmis, pavyzdžiui, suteikiant darbuotojams, pranešusiems apie savo nelegalų darbą, imunitetą nuo teisminio persekiojimo ir imantis atgrasomųjų veiksmų prieš darbdavius, paversti jį oficialiu įdarbinimu; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares gerinti duomenų rinkimą ir stebėti pažangą šioje srityje;
14. pabrėžia, kad socialinė apsauga yra pagrindinis darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros elementas; pabrėžia, kad darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principo taikymas turi skirtingą poveikį vyrams ir moterims ir gali stiprinti dabartinius lyčių vaidmenis; primena valstybėms narėms ir socialiniams partneriams Tarybos 2009 m. birželio 8 d. išvadas dėl darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros krizės laikotarpiu, ypač lyčių aspekto integravimo principo taikymą įgyvendinant darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus;
15. mano, kad pensijų sistemų tvarumas, lengvesnis paskolų teikimas savitarpio pagalbos projektams ir darbo vietų bei alternatyvių pajamų kūrimas gali padėti pagerinti darbą be garantijų dirbančių moterų padėtį;
16. pritaria nuostatai ateityje darbo vietas steigti laikantis kokybiškų darbo vietų principų ir nepaversti jų darbo vietomis be garantijų; mano, kad darbo rinkas reikėtų geriau reguliuoti vykdant griežtesnę darbo kontrolę, kad būtų sumažintas darbą be garantijų dirbančių asmenų skaičius;
17. ragina Europos Vadovų Tarybą nustatyti aiškias gaires ir konkrečias priemones, kad pagal strategiją „ES 2020“ būtų išsaugomos esamos ir kuriamos naujos darbo vietos;
18. remiantis šioje srityje pasiektais rezultatais, ragina Komisiją valstybėms narėms pateikti pažangiosios patirties kovojant su tiesiogine ir netiesiogine diskriminacija, integruojant lyčių lygybės aspektą ir mažinant moterų užimtumą be garantijų gaires;
19. ragina Komisiją ir valstybes nares priimti įstatymus, reglamentuojančius sezoninių darbuotojų socialinę ir teisinę padėtį, ir užtikrinti jų socialinį saugumą; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad sezoniniai darbuotojai – darbuotojai, dirbantys pagal standartinę arba nestandartinę darbo sutartį, kurios trukmė ir pratęsimas priklauso nuo sezoninių veiksnių, pavyzdžiui, nuo klimato sąlygų, šventinių dienų ir (arba) žemės ūkio augalų derliaus;
20. pažymi, kad tyrimai yra parodę, jog darbas be garantijų, kai gali būti nesilaikoma net minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų, lemia aukštesnius sužalojimų rodiklius, didesnę ligų ir nelaimingų atsitikimų tikimybę; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiau stebėti, kaip vykdomi minimalūs sveikatos apsaugos ir saugos reikalavimai darbo vietoje, ypatingą dėmesį skiriant darbuotojoms moterims tenkančiai specifinei rizikai;
Namų ruošos darbuotojai
21. ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis gerąja patirtimi ir iki galo išnaudoti struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo, teikiamas bendro finansavimo galimybes, kad būtų užtikrintos didesnės galimybės gauti prieinamas, kokybiškas vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugas, tam, kad moterys nebūtų priverstos dirbti šį darbą neoficialiai; be to, pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad namų priežiūros darbai be garantijų būtų pakeisti, kai tik įmanoma, orumo nežeidžiančiais, ilgalaikiais darbais;
22. ragina Komisiją padėti valstybėms narėms parengti kampaniją, skirtą sudaryti sąlygas be garantijų dirbantiems darbuotojams palaipsniui tapti nuolatiniais darbuotojais; ragina Komisiją patvirtinti programą, kurios tikslas – informuoti darbuotojus apie darbo be garantijų padarinius ir poveikį, taip pat darbo saugai ir darbuotojų sveikatai;
23. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl naujo Europos susitarimo dėl au pair programos taisyklių, kuriose būtų nustatyta žemesnė nei 30 metų amžiaus riba, kad beveik 30 metų turintys suaugusieji šeimos maitintojai negalėtų būti įdarbinami pagal au pair programą, ir kuriose būtų pabrėžiama, kad šios programos dalyvių užduotis yra padėti atlikti kasdienes šeimos pareigas ir dalyvauti šeimos veikloje, o jų darbo laikas negali viršyti 30 val. per savaitę, ir kad programos tikslas – ugdyti programos dalyvių kultūrinį sąmoningumą ir gerinti kalbos įgūdžius;
Darbuotojai migrantai
24. ragina Komisiją naujoje lyčių lygybės strategijoje stiprinti savo įsipareigojimą propaguoti lyčių lygybę migracijos ir integracijos politikoje, visų pirma, numatant iki galo išnaudoti moterų migrančių užimtumo potencialą;
25. pažymi, kad moterų migrančių socialinė integracija yra netgi dar sunkesnė, nei migrantų vyrų , nes jos susiduria su dviguba diskriminacija; todėl ragina darbdavius imtis specialių priemonių, kad būtų sudarytos sąlygos socialinei moterų migrančių integracijai, pavyzdžiui, pasiūlant joms mokytis kalbų ir (arba) teikiant kitokią paramą, taip pat užtikrinti, kad darbuotojai migrantai būtų registruojami ir galėtų gauti išmokas;
Šios srities moksliniai tyrimai
26. atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad trūksta mokslinių tyrimų darbo be garantijų tema; ragina Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu ir inicijuoti tikslingus mokslinius tyrimus, kad būtų įvertinti, be kita ko, darbo be garantijų sąlygojami kvalifikacijos praradimo kaštai ir gerovės praradimas, atsižvelgiant į lyčių aspektą; pabrėžia, kad Europos mokslinių tyrimų programose ateityje turėtų būti daugiau dėmesio skiriama socialiniams klausimams, pavyzdžiui, darbui be garantijų;
27. palankiai vertina bendrus bandomojo projekto, kuriuo skatinama darbą be garantijų keisti darbu su teisėmis, tikslus ir pabrėžia, kad įgyvendinant projektą reikia skirti ypatingą dėmesį darbo be garantijų sąsajoms su lytimi;
28. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms.
AIŠKINAMOJI DALIS
1. Įvadas
Nors darbas be garantijų jau seniai yra svarbus klausimas, dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės jis tapo aktuali problema, o būtent moterų užimtumo be garantijų klausimas – ypač skubus. Krizė turėjo dvejopą poveikį darbo be garantijų reiškiniui.
Pirma, nuo krizės nukentėjusios įmonės problemas sprendė mažindamos laikino darbo vietų skaičių, pavyzdžiui, atleisdamos terminuotas darbo sutartis turinčius darbuotojus, samdomus ar kitokia laikino darbo forma įdarbintus darbuotojus.
Antra, krizės sukeltos kitos ilgalaikės pasekmės gali būti tokios, kad daug recesijos metu prarastų nuolatinių darbo vietų bus ne atkurtos, o pakeistos netipinėmis darbo formomis, kurios padėtų darbdaviams perkelti įdarbinimo riziką ant darbuotojų pečių, siekiant kuo didesnio bendrovės pelno ir lankstumo.
Darbą be garantijų dažniausiai dirba moterys; todėl nuo minėtų neigiamų pasekmių neproporcingai nukentės tokį darbą turinčių moterų padėtis. Darbas be garantijų yra ne tik labai svarbi moterų ir vyrų atlyginimų skirtumo priežastis, bet ir neleidžia susidaryti karjeros perspektyvoms siekiant geresnio darbo ir profesinio tobulėjimo.
Darbo be garantijų klausimas įvairiu metu minėtas keliose Europos Parlamento rezoliucijose, tačiau darbą be garantijų turinčių darbuotojų moterų padėtis nebuvo nagrinėta iš esmės.
2. Darbo be garantijų apibrėžimas
Darbas be garantijų – tai „nestandartinės“ darbo formos, kurioms dažniausiai būdingi vienas ar daugiau šių požymių:
· menkos arba jokių darbo garantijų, nes darbas laikino, dažnai atsitiktinio darbo pobūdžio, sudarant sutartis, kuriose nustatytos blogos sąlygos, arba visai be rašytinių sutarčių, pavyzdžiui, laikinų, priverstinio dalinio užimtumo sutarčių, neaiškių darbo valandų ir pareigų, kurios keičiamos pagal darbdavio pageidavimą, atvejais,
· mažas atlyginimas, kuris gali būti net ir neoficialus ir neaiškus,
· nėra teisių į socialinę apsaugą ir su užimtumu susijusių išmokų,
· nėra apsaugos nuo diskriminacijos,
· menkos arba jokių pasiekimų darbo rinkoje perspektyvų,
· nėra kolektyvinio darbuotojų atstovavimo,
· darbo aplinka neatitinka minimalių sveikatos apsaugos ir saugos standartų.
Dėl garantijų nebuvimo atsiranda riziką ir nesaugumą didinančių elementų, pavyzdžiui, žema kvalifikacija, nedarbo laikotarpiai, negaunamas profesinis mokymas, sveikatos problemos, priežiūros pareigos. Jei, be viso šito, darbuotoja turi labai trumpalaikio darbo ar darbo ne visą darbo dieną sutartį arba labai trumpus nedarbo laikotarpius, atsiranda menkų teisių į socialinę apsaugą ir atskirties nuo profesinės sąjungos ir kolektyvinių derybų veiklos srities, o taip pat socialinių kontaktų darbo vietoje ir paramos stygiaus rizika. Kyla darbo blogomis sąlygomis ir nedeklaruojamo darbo, kurie turi neigiamų pasekmių teisėms į socialinę apsaugą ir pensiją, rizika.
3. Darbo be garantijų sąsajos su lytimi
Visi ekonominės veiklos sektoriai, kuriuose labiausiai paplitęs darbas ne visą darbo dieną įmonės lygiu, priklauso paslaugų sektoriui, ypač viešbučių ir restoranų, švietimo, sveikatos apsaugos ir socialinio darbo ir kiti bendruomenės, socialinių paslaugų ir paslaugų asmenims sektoriai, kitaip tariant, sektoriai, kuriuose didžiausią darbuotojų dalį sudaro moterys.
Kaip ankstesni tyrimai yra parodę, daugelyje įmonių darbo ne visą darbo dieną vietas užima išimtinai moterys: 55 % tokią darbo formą taikančių įstaigų iš ne visą darbo dieną dirbančių darbuotojų nė vienas nebuvo vyras. Pagal naujausius turimus duomenis 31,5 %
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/refreshTableAction.do?tab=table&plugin=1&pcode=tps00159&language=en moterų darbuotojų dirba ne visą darbo dieną (30 ar mažiau valandų per savaitę), lyginant su tik 8,3 % darbuotojų vyrų.
Žemės ūkio sektoriuje moterų, užimančių darbo ne visą darbo dieną vietas, yra netgi dar daugiau – 86 %
http://osha.europa.eu/en/sector/agriculture/index_html/women moterų darbuotojų dirba ne visą darbo dieną.
Be to, kad atsiranda neigiamų finansinių pasekmių pajamų ir pensijų požiūriu, ne visą darbo dieną dirbantys darbuotojai negauna tiek pagalbos ir socialinės paramos, kiek visą darbo dieną dirbantys, jie mažiau įtraukiami į komandinį darbą. Taip pat jiems sunkiau gauti vadovų postus. Reikėtų pažymėti, kad 36 % labai išsilavinusių vyrų (baigę universitetines arba pouniversitetines studijas) dirba vadovais, lyginant su tik 15 % labai išsilavinusių moterų.
Mokslinis tyrimas, pagrįstas 4-ąja darbo sąlygų Europoje apklausa, rodo, kad vidutiniškai moterų darbuotojų užimtumo rodikliai yra mažesni. Be elementų, kurie padeda susidaryti atlyginimų skirtumui, tyrimo rezultatai rodo, kad, nors užimtumo srityje moterų rodikliai, susiję su formaliojo mokymo elementu, aukštesni, moterų rodikliai, susiję su kitais dviem veiksniais, būtent išmokimu ir užduočių rotacija, žymiai žemesni. Nieko stebėtina, kad darbai, kurie įvertinti kaip labai nesaugūs, taip pat įvertinti kaip teikiantys labai menkas įsidarbinimo ateityje galimybes, o tai turi neigiamų pasekmių ypač moterims ir jauniems darbuotojams.
4. Įdarbinimo pagal darbo sutartį forma
Į darbo be jokių garantijų formas įeina nerašytinės įdarbinimo sutartys, sutartys mažiau kaip 10-čiai darbo valandų per savaitę ir terminuotos sutartys labai trumpam šešių mėnesių ar trumpesniam laikotarpiui. Ankstesni Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo moksliniai tyrimai rodo, kad laikinos ir priverstinio dalinio užimtumo sutartys pernelyg dažnai būdingos tokiam darbo organizavimo tipui, kuris vadinamas „ribotu darbu“. Tokiam darbui būdingas autonomijos nebuvimas, galimybės aptarti darbo sąlygas ar darbo organizavimą apskritai nebuvimas ir kvalifikacijos poreikio darbe stoka. Ši darbo organizavimo forma paprastai būdinga neklasifikuojamo ir nekvalifikuoto rankų darbo vietoms, kurias daugiausiai užima moterys jauniausioje (mažiau kaip 25 metai) ir vyriausioje (daugiau kaip 55 metai) amžiaus grupėse. Žvelgiant iš lyčių perspektyvos, panašus vyrų (22 %) ir moterų (21 %), kurių amžius nuo 15 iki 29 metų, skaičius turėjo itin netipines darbo sutartis ar netipinius darbo susitarimus. Visgi su itin netipinėmis darbo formomis susijęs lyčių skirtumas ryškesnis vyresnio amžiaus grupėse, moterų nenaudai.
5. Pajamos: diskriminacija mokant atlyginimą
Europoje su lytimi susijęs atlyginimo skirtumas sudaro maždaug 18 % (Eurostato 2008 m. duomenys); tai reiškia, kad moterų darbo valandinis užmokestis yra vidutiniškai maždaug penktadaliu mažesnis nei vyrų. Tačiau nustatant šį skaičių neatsižvelgiama į išdirbtų valandų skaičių, skirtingas sutarčių formas ir pan. Su lytimi susijusį atlyginimo skirtumą didžiąja dalimi galima paaiškinti tuo, kad moterys linkusios dažniau užimti darbo ne visą darbo dieną vietas (žr. pirmiau), daryti dažnesnes ir ilgesnes pertraukas karjeroje dėl šeimos pareigų, o tai sumažina bendrą jų darbo patirties trukmę, dirba mažiau apmokamoje pramonėje ir menkai apmokamuose sektoriuose, kuriuose mažiau kolektyvinio atstovavimo ir derybų galios. Be to, tyrimai parodė, kad lyčių vaidmenys vaikų priežiūroje paaiškina papildomus skirtumo elementus.
6. Namų ruošos darbuotojai
Kad palengvintų priežiūros ir namų ruošos darbų naštą ir išspręstų darbo, asmeninio gyvenimo ir šeimos pareigų derinimo problemą, dirbančios moterys dažnai nutaria perduoti namų ruošos darbus namų ruošos darbuotojams, kurių dauguma taip pat moterys.
Pagrindiniai namų ruošos darbuotojų darbo požymiai, be to, kad šiam darbui nebūdingos garantijos, lemia, kad jis menkai vertinamas. Todėl namų ruošos darbuotojai dažnai gali patirti nevienodą, nesąžiningą ar išnaudojantį požiūrį.
7. Moterys migrantės
Moterys iš menkiau išsivysčiusių šalių dažnai palieka vaikus ir šeimą, kad kitoje šalyje atliktų nekvalifikuotus darbus nukrypstančiomis nuo normų aplinkybėmis ar netgi nelegaliai įsidarbindamos. Daugeliu atveju jos nežino savo teisių ir labai menkai moka vietos kalbas, dėl to jų padėtis tampa dar pažeidžiamesnė. Šios moterys dažnai nukenčia nuo išnaudojimo, blogo elgesio, smurto, seksualinės prievartos arba išvis negauna atlygio už darbą. Nelegaliai dirbančios dažnai nedrįsta kreiptis į valdžios institucijas ir pranešti apie tokius atvejus, nes jos tiesiogiai išsiunčiamos atgal į kilmės šalį.
8. Mokslinių tyrimų stoka
Šiuo metu naujų mokslinių tyrimų darbo be garantijų, o ypač moterų ir darbo be garantijų, tema labai trūksta. Tai reiškia, kad vienas iš svarbiausių uždavinių ateityje yra investuoti į mokslinius darbo be garantijų ir lyties aspekto tyrimus ir juos organizuoti.
14.7.2010
UŽIMTUMO IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetui
dėl moterų darbo be garantijų
( 2010/2018(INI) )
Pranešėja: Thomas Händel
PASIŪLYMAI
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ragina atsakingą Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi darbą be garantijų dažniausiai dirba moterys ir kadangi nepaisant galiojančių teisės aktų moterų užimtumo galimybės, darbo vietų kokybė, pragyvenimą užtikrinančios pajamos ir vienodo užmokesčio už vienodą arba vienodos vertės darbą principo taikymas Europos Sąjungoje vis dar labai skiriasi,
B. kadangi tai, kad daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų, yra pagrindinis veiksnys, lemiantis vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kuris vis dar yra didelis; kadangi pagerinus moterų darbo sąlygas sumažėtų vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas,
C. kadangi ES ir toliau laikosi įsipareigojimo integruoti lyčių lygybės aspektą; kadangi formuojant užimtumo politiką reikėtų aktyviai skatinti lygias moterų ir vyrų galimybes,
D. kadangi tam tikromis aplinkybėmis moterims kyla pavojus dirbti netinkamomis sąlygomis ir kadangi šiuo požiūriu joms reikėtų skirti ypatingą dėmesį, ypač nėščioms moterims ir krūtimi maitinančioms moterims,
E. kadangi dėl globalizacijos ir dabartinių ekonominių sąlygų bei technologijų pažangos keičiasi darbo santykiai ir darbuotojų užduotys,
F. kadangi labiau tikėtina, kad darbą be garantijų dirbančios moterys nebus informuojamos apie savo teises, ir joms kyla didesnis pavojus negauti teisinės apsaugos ir (arba) būti neteisėtai atleistoms iš darbo,
G. kadangi reikėtų pabrėžti visų darbuotojų, taip pat ir darbą be garantijų dirbančių moterų, teisės į profesinį švietimą ir mokymą svarbą,
H. kadangi dėl didėjančio darbą be garantijų dirbančių moterų skaičiaus didėja moterų skurdo pavojus,
1. ragina valstybes nares veiksmingiau taikyti Direktyvos 2006/54/EB nuostatas;
2. ragina Europos Vadovų Tarybą nustatyti aiškias gaires ir konkrečias priemones, kad pagal strategiją „ES 2020“ būtų išsaugomos esamos ir kuriamos naujos darbo vietos;
3. ragina valstybes nares ir Komisiją parengti ir įgyvendinti priemones, kurios padėtų mergaitėms ir jaunoms moterims palengvinti prieigą prie gero išsilavinimo, profesinio mokymo ir gerų studijų, ir ypatingą paramą šiuo požiūriu teikti iš migrantų šeimų kilusioms mergaitėms ir jaunoms moterims; be to, pabrėžia, kad moterys, nustojusios dirbti gimus vaikui, turėtų aktyviai siekti grįžti į darbą;
4. ragina Komisiją pagal naują užimtumo strategiją siekti, kad darbą be garantijų dirbančios moterys būtų įtraukiamos į socialinės ir darbo teisės apsaugos sistemas neatsižvelgiant į jų darbo statusą;
atkreipia dėmesį į tai, kad darbą be garantijų dirbančios moterys ir jų šeimos turėtų turėti teisę gauti nedarbo draudimo išmokas ir motinystės pašalpas; siekiant sukurti atitinkamą socialinės apsaugos tinklą, ragina valstybių narių vyriausybes išplėsti socialinių pašalpų gavėjų ratą ir pratęsti jų mokėjimo trukmę;
5. ragina Europos Komisiją padėti valstybėms narėms parengti kampaniją, skirtą sudaryti sąlygas be garantijų dirbantiems darbuotojams palaipsniui tapti nuolatiniais darbuotojais; ragina Europos Komisiją patvirtinti programą, kurios tikslas – informuoti darbuotojus apie darbo be garantijų padarinius ir poveikį, taip pat darbo saugai ir darbuotojų sveikatai;
6. ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų siekiant sumažinti dvigubą moterų darbo naštą, kuri yra viena iš priežasčių, kodėl daugiausiai moterys dirba darbą be garantijų; tam, kad sumažėtų darbo be garantijų vietų, ragina nuolatiniame darbe taikyti priemones, kurios padėtų geriau derinti darbą su asmeniniu gyvenimu;
7. ragina valstybes nares palengvinti vaikų priežiūros ir slaugos tinklų kūrimą ir siekti Barselonos tikslų vaikų priežiūros srityje, pasiūlyti išeitį asmenims, kurie negali, kaip pageidauja, dirbti visą darbo dieną dėl to, kad nesama vaikų priežiūros ir slaugos tinklų, sudaryti sąlygas moterims, kurios tam pasiryžta, dirbti visą darbo dieną ir skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje bei įgyti ekonominį nepriklausomumą; ragina valstybes nares įveikti kliūtis, kurios trukdo moterims dirbti tiek valandų, kiek jos nori, neatsižvelgiant į tai, ar jos dirba visą, ar ne visą darbo dieną; atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu gauti pragyvenimą užtikrinančias pajamas ir prieigą prie visų socialinės apsaugos išmokų, neatsižvelgiant į tai, ar dirbama visą, ar ne visą darbo dieną; pabrėžia pastarojo laikotarpio pokyčių, kurie parodė, kad kai kuriuose sektoriuose dėl nesaugaus darbo ypač moterys su mažais vaikais atsidūrė skurde, pavojų;
8. ragina valstybes nares užtikrinti, kad ne visą darbo dieną dirbantiems darbuotojams taip pat būtų taikomos nuostatos dėl pensijos;
9. ragina valstybes nares pritaikyti pensijų, mokesčių, socialinės apsaugos ir socialinę bei šeimos teisę taip, kad moterys ir vyrai būtų savarankiški ir susituokę, ir nesusituokę;
10. mano, kad pensijų sistemų tvarumas, lengvesnis paskolų teikimas savitarpio pagalbos projektams ir darbo vietų bei alternatyvių pajamų kūrimas gali padėti pagerinti darbą be garantijų dirbančių moterų padėtį;
11. dar kartą ragina Europos Komisiją ir valstybes nares taikyti daugiau priemonių ir pagerinti teisės aktų sistemą, kad būtų sumažintas vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas;
12. pritaria nuostatai ateityje darbo vietas steigti laikantis kokybiškų darbo vietų principų ir nepaversti jų darbo vietomis be garantijų; mano, kad darbo rinkas reikėtų geriau reguliuoti vykdant griežtesnę darbo kontrolę, kad būtų sumažintas darbą be garantijų dirbančių asmenų skaičius;
13. ragina Europos Komisiją ir valstybes nares parengti su darbu be garantijų susijusias strategijas siekiant sukurti daugiau tinkamų ir ekologiškų darbo vietų bei integruoti lyčių pusiausvyros principą;
14. primygtinai ragina valstybes nares pradėti taikyti aiškias priemones, skirtas iki 2020 m. visose valstybėse narėse 10 proc. sumažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą siekiant, kad sumažėtų vidutinis ES vyrų ir moterų darbo užmokesčio, taip pat ir pensijų skirtumas, nes tai yra itin svarbu norint padidinti gyvenimo lygį, kovoti su skurdu ir paspartinti ekonomikos augimą;
15. ragina Komisiją, valstybes nares, taip pat darbdavių ir darbuotojų atstovus palengvinti galimybes visų kategorijų darbuotojams, neatsižvelgiant į jų įdarbinimo sąlygas, dalyvauti profsąjungų veikloje, darbo tarybų veikloje ir suteikti daugiau sprendimo teisių, gerinti prieigą prie informacijos apie darbuotojų teises ir pašalinti kliūtis dalyvauti profsąjungų veikloje; ragina socialinius partnerius pagerinti moterų dalyvavimą jų organuose visais lygmenimis; be to, ragina valstybes nares teikti lengvai prieinamas konsultavimo paslaugas toms moterims, kurios negali gauti darbo tarybos paramos, pvz., dirba privačiuose namų ūkiuose;
16. remiantis šioje srityje pasiektais rezultatais, ragina Komisiją valstybėms narėms pateikti geriausios patirties kovojant su tiesiogine ir netiesiogine diskriminacija, integruojant lyčių lygybės aspektą ir mažinant moterų užimtumą be garantijų gaires;
17. ragina Komisiją ir valstybes nares priimti įstatymus, reglamentuojančius sezoninių darbuotojų socialinę ir teisinę padėtį, ir užtikrinti jų socialinį saugumą; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad sezoniniai darbuotojai – darbuotojai, dirbantys pagal standartinę arba nestandartinę darbo sutartį, kurios trukmė ir pratęsimas priklauso nuo sezoninių veiksnių, pavyzdžiui, nuo klimato sąlygų, šventinių dienų ir (arba) žemės ūkio augalų derliaus.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
14.7.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
41
6
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Regina Bastos, Jean-Luc Bennahmias, Pervenche Berès, Mara Bizzotto, Milan Cabrnoch, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Sergio Gaetano Cofferati, Marije Cornelissen, Tadeusz Cymański, Frédéric Daerden, Karima Delli, Proinsias De Rossa, Sari Essayah, Ilda Figueiredo, Pascale Gruny, Thomas Händel, Marian Harkin, Roger Helmer, Vincenzo Iovine, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Martin Kastler, Ádám Kósa, Patrick Le Hyaric, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Siiri Oviir, Rovana Plumb, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Françoise Castex, Jelko Kacin, Ria Oomen-Ruijten, Antigoni Papadopoulou, Csaba Sógor, Emilie Turunen
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
29.9.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
21
4
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Edit Bauer, Emine Bozkurt, Andrea Češková, Silvia Costa, Tadeusz Cymański, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Iratxe García Pérez, Sophia in ‘t Veld, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Nicole Kiil-Nielsen, Astrid Lulling, Barbara Matera, Elisabeth Morin-Chartier, Siiri Oviir, Antonyia Parvanova, Raül Romeva i Rueda, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Britta Thomsen, Marina Yannakoudakis, Anna Záborská
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Vilija Blinkevičiūtė, Anne Delvaux, Antigoni Papadopoulou, Joanna Senyszyn
