Maisto krizė: kas pamaitins pasaulį?
Plėtra ir bendradarbiavimas
2008-07-04 - 16:05
Su krize sunkiausia susidoroti pakankamai maisto neužsiauginančioms šalims Maisto, kuro bei klimato kaitos krizių apimtas pasaulis, kuriame po keturių dešimtmečių gyvens apie 9 mlrd. žmonių, žengia į pavojingą teritoriją. „Kaip pamaitinti pasaulį?“ – buvo klausiama Europos Parlamento ir Prancūzijos vyriausybės liepos 3 d. surengtoje konferencijoje. Pasak susirinkusiųjų, tam būtina plėsti investicijas, užtikrinti laisvą prekybą, panaikinti subsidijas ir permąstyti biokuro politiką.
Ar pasaulis atsidūrė kryžkelėje? Daugelio pagrindinių maisto produktų, tokių kaip ryžių ir kukurūzų, kainos per metus šovė į viršų daugiau nei 70 proc., o maisto riaušės jau kilo trisdešimtyje pasaulio šalių.
Nepasotinamas pasaulis?
Jei kiekvienas žemės gyventojas vartotų tiek, kiek statistinis maistą neretai išmetantis europietis, padariniai būtų visiškai neprognozuojami. Nors geriau pradedančių gyventi regionų gyventojai vis dažniau ima valgyti mėsą, pasaulio gyventojų skaičius ir maisto kainos nepaliaujamai auga, todėl skurstančiųjų praktiškai nemažėja.
Viena vertus, pasaulis nebesugeba prasimaitinti, antra vertus, žemės ūkio paskirties plotų plėtimas kenkia gamtai ir didina pasaulinį atšilimą. Kaip ištrūkti iš užburto rato, Europos Parlamentas svarstė akademikai, ekspertai, Europos ir Afrikos politikai.
Bado ir nepriteklių statistika
Pradėdamas susitikimą EP pirmininkas H.-G. Pöttering priminė susirinkusiems, jog 850 mln. žmonių badauja ar neturi pakankamai maisto, o penktadalį iš jų sudaro vaikai, kurių badas kasmet išžudo po 5,6 mln.
Pasak Europos Parlamento pirmininko, maisto kainų augimas nubraukė septynerių metų pasiekimus artėjant link Tūkstantmečio vystymosi tikslų. JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos generalinis direktorius Jacques Diouf teigimu dėl padidėjusių maisto kainų 2007 m. badaujančiųjų gretas papildė 50 mln. žmonių.
Generalinis Prancūzijos tyrimų agentūros direktorius Michel Griffon pašnekovams sakė, jog mums pritrūks žemės, jei po 40 metų visas pasaulis valgys tiek mėsos, kiek šiuo metu suvalgoma Vakaruose. Jis taip pat šnekėjo apie milžiniškus ūkininkaujant panaudojamo vandens kiekius ir neigiamą žemės ūkio įtaką aplinkai.
Būtinos didesnės investicijos
EP Žemės ūkio komiteto pirmininkas Neil Parish (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Jungtinė Karalystė) siūlo išlaisvinti Europos ūkininkus iš perdėto reglamentavimo, biurokratijos ir rinką iškreipiančių subsidijų – tik tuomet jie galės iš tiesų maitinti pasaulį, sako jis.
Vystymosi komiteto pirmininkas Josep Borrell (Socialistų frakcija, Ispanija) pabrėžia, kad didesnį produktyvumą gali atnešti tik išaugusios investicijos. Jis priminė, kad prieš trisdešimtmetį žemės ūkiui teko 17 proc. vystymuisi skirtos paramos, dabar – tik 4 proc., o labiausiai auga pramoninis sektorius. Pasak J. Borrellio, mažų kainų politika sukūrė „miestus-monstrus“.
Prancūzijos žemės ūkio ministras citavo Pasaulio banko tyrimus sakydamas, kad kiekvienas į žemės ūkį investuotas euras ar doleris – tai efektyviausias kovos su skurdu būdas.
Apie trečdalį pasaulio gyventojų sudaro ūkininkų šeimos, turinčios mažesnius nei 2 hektarų sklypus. Pasak Maroko žemės ūkio ministro Azizo Akhannoucho, neraminančią maisto krizę padėtų įveikti prekyba, investicijos, parama ir partnerystė. Vakarų Afrikos ekonominės bendrijos (ECOWAS) žemės ūkio reikalų komisaras Ousseni Salifou aiškino, kad žemės ūkis yra Vakarų Afrikos regiono ekonomikos pagrindas, o Afrika turi potencialą, kurį reikia plėtoti.
Milijardas eurų paramos
Vakar Europos Komisija pateikė siūlymą paramai vystymuisi – visų pirma trąšų ir sėklų pirkimui – skirti 1 milijardą ES žemės ūkio subsidijoms nepanaudotų lėšų. Jei šiam pasiūlymui pritars ES vyriausybės ir Europos Parlamentas, pinigai skurstančiuosius pasieks 2009 m. pradžioje.
Kartu su Vystymosi komisaru Louis Michel pristačiusi šį pasiūlymą Žemės ūkio komisarė Fischer Boel priminė, jog ES jau pašalino daugelį importo muitų, panaikino žemės atidėjimą ir skatina didesnę pieno gamybą . Ji neatmetė galimybės, kad didesnį vaidmenį kovojant su badu galėtų vaidinti genetiškai modifikuoti organizmai – juk 80 proc. šiuo metu Europos importuojamų sojos pupelių yra genetiškai modifikuotos.
Tarptautinės žemės ūkio gamintojų federacijos (IFAP) jaunųjų ūkininkų komiteto pirmininkė Kati Partanen akcentavo jaunųjų fermerių vaidmenį pamaitinat pasaulį, tuo tarpu Pasaulio prekybos organizacijos vadovo Pascal Lamy nuomone laisva prekyba yra tinkamiausias atsakas kainų augimui.
Pasaulinis badmetis?
Maisto trūksta 850 mln. žmonių, iš jų 170 mln. – vaikai
2007 m. badaujančiųjų gretas papildė 50 mln.
FAO duomenimis, pasaulis yra pajėgus išmaitinti 12 mlrd. žmonių
20080627STO32886 H.-G. Pöttering pasisakymas [EN] M. Fischer Boel pasisakymas [EN] Konferencijos programa ir dalyviai [EN] Parama jauniesiems ūkininkams Vakarų Afrika ir ES: žuvis, mediena ir migracija Paramos vystymuisi efektyvumo didinimas Maisto kainų augimo švelninimas
LT
1
PHOTO
20080701PHT33148.jpg
LT
2
LINK
/president/defaulten.htm#speeche
LT
3
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=SPEECH/08/371&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
LT
4
LINK
http://www.parlonsagriculture.com/content/page.view/-/code/feedtheworld/
LT
8
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/763&format=HTML&aged=0&language=LT&guiLanguage=en
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080530STO30464 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080625STO32668 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080520STO29284 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
