Pekino Olimpinės žaidynės: daugiau laisvės ir tolerancijos?
Žmogaus teisės
2007-12-04 - 15:36
Ar Olimpinės žaidynės pagerins žmogaus teisių padėtį Kinijoje?
Iki vasaros Olimpinių žaidynių Pekine likus mažiau nei 250 dienų, vis dažniau susimąstoma apie tai, ar jos paskatins Olimpinių principų – tolerancijos ir „garbingo žaidimo“ – įsigalėjimą už Kinijos sporto aikščių ribų. Dviejuose Europos Parlamente lapkritį rengtuose svarstymuose pažvelgta į žmogaus teisių padėtį Kinijoje bei Tibete. ES privalo išlaikyti spaudimą ir netoleruoti žmogaus teisių pažeidimų šioje Azijos šalyje, teigė diskusijų dalyviai.
Ar nuolat smoge skendintis Pekino didmiestis vasarą visam pasauliui parodys ne tik paradinę savo pusę? Ar didžiausia pasaulio sporto šventė taps švente ir eiliniams Kinijos žmonėms, ar liks tik komunistų partijos valdžios įtvirtinimo viešųjų ryšių akcija? Atsakymų į šiuos klausimus ieškota dviejuose Parlamente rengtuose svarstymuose.
Panašu, jog kol kas Kinijos valdžia imasi represijų, propagandos ir problemų slėpimo strategijos. Kokia bus tikroji šių žaidynių, vykstančių mieste, kuris matė Tiananmenio žudynės, kaina?
Gęstanti teigiamų pokyčių viltis
Europos Parlamento žmogaus teisių pakomitečio lapkričio 26 d. rengtuose svarstymuose išreikštas susirūpinimas dėl besirengiant Olimpinėms žaidynėms nuolat stiprėjančios priespaudos ir kontrolės.
Kinija – tai nutildyta žiniasklaida, nuolat persekiojami disidentai, Falung Gong nariai bei tibetiečiai. Kinija – tai vergiškas darbas „laogai“ priverstinio darbo stovyklose, politiniai kaliniai, 42 kategorijų visuomenei pavojingų asmenų sąrašai, milžiniška nelygybė ir prievarta iš namų iškelti žmonės.
Diskusijoms pirmininkavusi EP Žmogaus teisių pakomitečio pirmininkė Hélène Flautre apgailestavo, kad svarstymuose nedalyvavo nei vienas iš įprastai į posėdžius atvykstančių Kinijos atstovybės diplomatų. Susitikimo dalyviai interneto telefonijos pagalba iš namų arešto sąlygomis gyvenančio šiemet Sacharovo premijai nominuoto disidento Hu Jia lūpų išgirdo apie Kinijos valdžios savivalę.
Žmogaus teisių katastrofa
Anot Hu Jia, tai, kas vyksta Kinijoje, galėtumėme pavadinti „žmogaus teisių katastrofa“: milijonas žmonių yra persekiojami, daugelis jų atsidūrė kalėjimuose ir psichiatrinėse ligoninėse. Disidento teigimu, Vakarai tikėjosi, jog žaidynės skatins demokratiją ir Kinijos atvirumą, tuo tarpu Kinijos vadovybė jas suvokia kaip galimybę įtvirtinti savo valdžią. Jis paragino Europą nepamiršti savo principų ir išlaikyti ginklų embargą Kinijai.
Tarptautinio olimpinio komiteto (TOK) vardu šnekėjęs jo narys, buvęs olimpinis čempionas Pál Schmitt (Europos liaudies partija ir Europos demokratų frakcija, Vengrija), tvirtino, jog TOK neturi teisės spausti Kiniją žmogaus teisių srityje. Išgirdęs kritiką dėl tokios TOK pozicijos, europarlamentaras teigė, jog galbūt olimpiniam komitetui atėjo laikas padaryti politinį pareiškimą šia tema.
Edward McMillan-Scott (Europos liaudies partija ir Europos demokratų frakcija, Jungtinė Karalystė) tvirtino, kad TOK jau yra tekę užimti politinę poziciją – jis dėl apartheido politikos uždraudė Pietų Afrikai dalyvauti 1964 m. Olimpinėse žaidynėse. Artėjant Kalėdoms, europarlamentaras priminė apie milijonus žmonių, nemokamai gaminančių prekes priverstinio darbo stovyklose. Ar norėtumėte pigiai pirkti politinio kalinio rankomis pagamintą prekę?
Tibeto vėliava
Lakričio 8 d. tarpfrakcinės Tibeto grupės rengtos konferencijos deklaracijoje išreikšta parama tibetiečių ir Kinijos valdžios dialogui, o Pekino Olimpinės žaidynės vadinamos teigiamų pokyčių galimybe. Susitikime dalyvavo EP pirmininkas H.-G. Pöttering, europarlamentarai ir ES parlamentų nariai, diplomatai, smėlio mandalą kūrę budistų vienuoliai, olimpiniai čempionai ir nevyriausybinių organizacijų atstovai.
Už okupuoto Tibeto ribų gyvenantys jaunieji tibetiečiai, siekiantys Pekine rungtis po Tibeto vėliava, europarlamentarams pristatė „Tibeto komandos“ iniciatyvą.
Vidurio kelias – autonomija
Konferencijos dalyviai pabrėžė pasaulio nuomonės svarbą Kinijos valdžiai. Jie priminė Pančen Lamos, 1995 m. tapusio jauniausiu pasaulio politiniu kaliniu, likimą bei apgailestavo dėl augančio politinių kalinių skaičiaus. Šnekėta ir apie Tibeto budizmo naikinimą: 2007 m. nutarimas nr. 5 teisę rinkti atgimusius lamas suteikia komunistų partijai.
Tibeto išlikimui grasina ne tik „kultūriniu genocidu“ praminti procesai ir sistemiškas kinų kurdinimas Tibete, bet ir „karas prieš gamtą“: milžiniška tarša, medžių kirtimas ir urbanizacija. Konferencijos dalyviai darkart priminė, kad Tibetas tereikalauja autonomijos, kaip Tibeto identiteto ir gyvenimo būdo išsaugojimo priemonės.
Vilties spindulėlis Tibetui?
Tarptautinės kampanijos dėl Tibeto atstovas Vincent Metten apgailestavo, jog Olimpinėmis žaidynėmis pasinaudota kaip pretekstu nutildyti kitaip mąstančius ir didinti kontrolę. Konferencijoje šnekėjusios Monica Frassoni (Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas, Italija) nuomone, „Olimpines žaidynes būtina išnaudoti kuo protingiau, išsivaduojant iš beviltiškumo jausmo ir artimiausiais mėnesiais susikoncentruojant ties keliais pagrindiniais uždaviniais“.
20071126STO13639 Pieš žaidynes privalu išlaikyti spaudimą [EN] Sacharovo premija: Tiananmenio vaikai Tarpfrakcinė Tibeto grupė Dalai Lama sujungė dvasingumą ir politiką Europos Parlamente Klimato kaita: Kinijos vaidmuo
LT
1
PHOTO
20071204PHT14251.jpg
LT
4
LINK
http://www.tibetintergroup.eu/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071126IPR13587 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070906FCS10161 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060602STO08674 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071107STO12743 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
