P6_TA(2008)0087
Tvari Europos transporto politika
A6-0014/2008
2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarios Europos transporto politikos, atsižvelgiant į Europos energetikos ir aplinkos apsaugos politikos sritis ( 2007/2147(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo pirmininkaujančios valstybės narės išvadas dėl Europos Vadovų Tarybos priimto Europos Vadovų Tarybos 2007–2009 m. veiksmų plano "Europos energetikos politika" (7224/1/07),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos uostams skirtos politikos ( COM(2007)0616 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Į krovinių vežimą orientuoto geležinkelių tinklo link" ( COM(2007)0608 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Krovininio transporto logistikos veiksmų planas" ( COM(2007)0607 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "ES krovininio transporto darbotvarkė: našesnis, geriau integruotas ir tvaresnis krovininis transportas Europoje" ( COM(2007)0606 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą "Nauja mobilumo mieste kultūra" ( COM(2007)0551 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais ( COM(2007)0140 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Konkurencingos automobilių pramonės reglamentavimo sistema 21-ajame amžiuje. Komisijos pozicija dėl CARS 21 aukšto lygio grupės galutinės ataskaitos. Indėlis į ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją" ( COM(2007)0022 ).
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Bendrijos strategijos dėl lengvųjų automobilių ir nedidelės galios prekybos transporto priemonių išmetamų CO2 dujų mažinimo persvarstymo rezultatai" ( COM(2007)0019 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Pasaulio klimato kaitos apribojimas iki 2 Celsijaus laipsnių. Gairės 2020 metams ir vėliau" ( COM(2007)0002 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Europos energetikos politika" ( COM(2007)0001 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Atsinaujinančiųjų energijos išteklių planas. Atsinaujinančių išteklių energija 21 amžiuje: tvaresnės ateities kūrimas" ( COM(2006)0848 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Biokuro pažangos ataskaita. Ataskaita apie biokuro ir kito atsinaujinančiojo kuro vartojimo Europos Sąjungos valstybėse narėse pažangą" ( COM(2006)0845 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Efektyvaus energijos vartojimo veiksmų planas: išnaudoti potencialą" ( COM(2006)0545 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Išlaikyti judėjimą Europoje. Tvarusis judumas mūsų kontinente. Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalga" ( COM(2006)0314 ),
–
atsižvelgdamas į savo 2007 m. spalio 24 d. rezoliuciją dėl Bendrijos strategijos dėl lengvųjų automobilių ir nedidelės galios prekybos transporto priemonių išmetamų CO2 dujų kiekio mažinimo Priimti tekstai
,
P6_TA(2007)0469 .
,
–
atsižvelgdamas į 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl krovininio transporto logistikos Europoje – tvariojo mobilumo pagrindo Priimti tekstai
,
P6_TA(2007)0375 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl Europos Komisijos 2001 m. baltosios knygos dėl transporto politikos laikotarpio vidurio apžvalgos "Išlaikyti judėjimą Europoje. Tvarusis judumas mūsų kontinente" Priimti tekstai, P6_TA(2007)0345 .
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 5 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl lengviesiems automobiliams taikomų mokesčių OL C 305 E, 2006 12 14, p. 85.
,
–
atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos 1999 m. birželio 17 d. direktyvą 1999/62/EB dėl sunkiasvorių krovininių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra (Eurovinjetės direktyva) OL L 187, 1999 7 20, p. 42. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/103/EB (OL L 363, 2006 12 20, p. 344.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones ( A6-0014/2008 ),
A.
kadangi visoms ES politikos sritims bendras tikslas − tvarioji plėtra skirta nuolat gerinti dabartinės kartos ir ateities kartų gyvenimo kokybę ir mūsų planetos gerovę,
B.
kadangi maždaug trečdalis visos energijos 25 ES valstybėse narėse sunaudojama transporto sektoriuje, išskyrus laivybą ir vamzdynus, ir kadangi kelių transportas, sudarantis 83 proc. viso transporto, yra daugiausiai energijos sunaudojanti transporto rūšis,
C.
kadangi transporto sektoriui 25 ES valstybėse narėse tenka 70 proc. viso naftos poreikio; kadangi 97 proc. transporto sektoriuje sunaudojamos energijos yra iškastinis kuras, o tik 2 proc. − elektros energija (kurios didelė dalis gaminama atominėse elektrinėse) ir vos 1 proc. − biokuras,
D.
kadangi įvairių rūšių transporto energijos naudojimo efektyvumas per pastaruosius metus buvo žymiai padidintas ir kadangi dėl šios priežasties atsirado galimybė žymiai sumažinti išmetimą CO2 kiekį vienam kilometrui; kadangi, vis dėlto, šią pažangą nusvėrė transporto sektoriuje vis augančių poreikių poveikis,
E.
kadangi dėl to transporto sektoriuje bendrai išmetamų teršalų kiekis ir toliau didėja: vien tik 2005 m. transporto sektoriui 27 ES valstybėse narėse teko 24,1 proc. visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (CO2, CH4, N2O) išmetamo kiekio ir pagal Komisijos prognozes nuo dabar iki 2030 m. transporto sektoriaus energijos poreikis išaugs mažiausiai 30 proc.,
F.
kadangi kelių transporto išmetamų kenksmingų teršalų kiekis sumažėjo naudojant technologines naujoves ir automobilių pramonei dedant dideles pastangas; kadangi šie rezultatai pasiekti ypač pradėjus naudoti katalizinius konverterius, smulkiųjų dalelių filtrus ir kitas technologijas, kurių pagalba per pastaruosius 15 metų pavyko sumažinti išmetamų NOx ir kietųjų dalelių kiekį 30−40 proc.; kadangi nepaisant šios pažangos CO2 išmetimo mažinimo tikslai, kuriems savanoriškai pritarė automobilių gamintojai, vis dėlto buvo pasiekti tik iš dalies,
G.
kadangi miesto transportui tenka 40 proc. išmetamo CO2 kiekio ir 70 proc. automobilių išmetamų kitų teršalų kiekio ir kadangi kelių perkrovimas, daugiausia būdingas didiesiems miestams, atsieina ES maždaug 1 proc. BVP,
H.
kadangi 70 proc. 2004 m. patvirtintų transeuropinių transporto projektų, kuriems teikiama pirmenybė, yra susiję su geležinkelių transportu ir laivyba, kurie pripažįstami mažiau teršiančiais transporto būdais,
I.
kadangi minėtose Europos Vadovų Tarybos susitikimo pirmininkaujančios valstybės narės išvadose ES įsipareigojo ryžtingai ir vienašališkai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą mažiausiai 20 proc., palyginti su 1990 m.,
1.
mano, kad judumas buvo vienas iš didžiausių 20-ojo amžiaus pasiekimų bei uždavinių ir kad naudojant tvarųjį transportą būtų pasiekta teisinga pusiausvyra ir tuo pat metu siekiama suderinti judumą, kuris yra viena iš pagrindinių piliečių teisių, transporto sektoriaus svarbą ekonominiu požiūriu, atsakomybę už vietos ir viso pasaulio aplinką ir piliečių teisę į saugumą, kokybišką gyvenimą ir sveikatą;
2.
pabrėžia, kad transporto sektoriuje taip pat turi būti siekiama ES tikslų mažiausiai 20 proc. palyginti su 1990 m. sumažinti degalų sunaudojimą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą;
3.
atkreipia dėmesį į transporto sektoriaus svarbą užimtumui, augimui ir naujovėms ir mano, kad saugus ir prieinamas užtikrintas judumas yra būtina mūsų gyvenimo būdo sąlyga; todėl, atsižvelgdamas į pirmenybę, kuri tvariojo judumo reikalavimams turėtų būti teikiama aplinkos apsaugos požiūriu, mano, kad piliečiai yra linkę remti priemones, kurias įgyvendinant būtų užtikrinamas jų judumas ateityje Žr. "Nuomonės ES transporto politikos klausimais", Eurobarometer Flash No 206b, ES transporto politika.
;
4.
mano, kad norint pasiekti, jog Europos transportas būtų tvarus energetikos ir aplinkos apsaugos požiūriu, būtina derinti įvairias abipusės paramos ir koregavimo strategijas tokiu būdu užtikrinant vis platesnį transporto sektoriui, vyriausybei ir piliečiams atstovaujančių suinteresuotųjų šalių dalyvavimą; yra įsitikinęs, kad tik taikant teisingai suderintas priemones bus įmanoma sušvelninti atskirų veiksmų neigiamą poveikį ir įtikinti piliečius pritarti tiems veiksmams;
5.
mano, kad tokio pobūdžio strategijų derinys turėtų ypač apimti:
a)
technologijų kūrimą (priemones, kuriomis siekiama padidinti energijos naudojimo efektyvumą, varikliams ir kurui taikomus naujus standartus ir (arba) taisykles, naujųjų technologijų ir alternatyvaus kuro naudojimą),
b)
rinkos priemones (mokesčius, taikomus atsižvelgiant į poveikį aplinkai arba perkrovimą, mokesčių lengvatas, prekybos išmetamųjų teršalų kvotomis sistemą atsižvelgiant į įvairių rūšių transporto ypatybes), ir
c)
papildomas priemones, kuriomis siekiama, jog transporto priemonės ir infrastruktūra būtų naudojami kiek galima veiksmingiau, o įmonės ir piliečiai keistų savo įpročius;
6.
tvirtina, kad ES ir valstybės narės turi skirti ypatingą dėmesį pagrindiniams sistemos elementams, būtent:
a)
perpildytiems dideliems miestams ir miestų zonoms, kur vyksta intensyviausias judėjimas;
b)
pagrindiniams Europos tarpmiestiniams koridoriams, maršrutams, kuriems tenka didžiausia ES vidaus ir tarptautinės prekybos dalis; ir
c)
aplinkos apsaugos požiūriu pažeidžiamoms zonoms (Alpių kalnų regionui, Baltijos jūrai ir kt.);
7.
pabrėžia Alpių konvencijos transporto protokolo, kurį 2006 m. gruodį pasirašė Taryba, svarbą; pabrėžia, kad, ratifikavus šį protokolą, Komisija nedelsdama turi imtis konkrečių įgyvendinimo priemonių, kuriomis pažeidžiamuose kalnų regionuose ir tankiai apgyvendintose vietovėse siekiama skatinti tvarų transportą;
8.
tvirtina, kad skatinant naudoti mažai kuro naudojančius ir mažai teršalų išmetančias transporto priemones taip pat turėtų būti taikomos rinkos priemonės, pvz., taikomos mokesčių lengvatos, atsižvelgiant į teršalų išmetimą ir kuro naudojimo efektyvumą pertvarkyta transporto priemonių akcizo mokesčių tvarka, skatinama atsisakyti smarkiai teršiančių automobilių ir pirkti naujus, mažai teršalų išmetančius automobilius; mano, kad šios priemonės yra svarbios ir kad jas taikant automobilių gamintojai galėtų susigrąžinti išlaidas, patirtas laikantis naujosios teisinės sistemos įpareigojimų;
9.
todėl ragina Tarybą ir valstybes nares vykdyti 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime prisiimtus įsipareigojimus:
a)
priimti minėtą siūlomą direktyvą dėl lengviesiems automobiliams taikomų mokesčių, kuria siekiama lengviesiems automobiliams taikomus mokesčius susieti su išmetamu teršalų kiekiu ir kuro naudojimo efektyvumu; ir
b)
daugiau nedelsiant pertvarkyti savo mokesčių sistemas, kad būtų labiau skatinama naudoti mažiau teršiančius automobilius;
10.
pritaria minėtojoje Žaliojoje knygoje dėl rinkos priemonių, taikomų aplinkosaugos ir susijusiais politikos tikslais, Komisijos iškeltam klausimui dėl galimybės taikyti koordinavimo procedūrą ir keistis patirtimi bei pažangiąja praktika siekiant skatinti ir tuo pat metu aktyviau tikrinti nacionalines transporto apmokestinimo sistemų ir aplinkos mokesčių reformas; ragina Komisiją imtis priemonių šiam tikslui pasiekti;
11.
ragina Tarybą ir valstybes nares daugiau investuoti į infrastruktūrą ir pažangiąsias transporto sistemas (angl. ITS), ypač siekiant
a)
kuo greičiau baigti įgyvendinti transeuropinių tinklų prioritetinius projektus, kadangi jie yra nepaprastai svarbūs krovininio transporto logistikai ir tvaraus Europos transporto politikai;
b)
išspręsti perkrovimų miestų zonose ir pažeidžiamose zonose esančiuose koridoriuose problemą; ir
c)
gerinti įvairiarūšį transportą;
12.
ragina Komisiją iki 2008 m. birželio mėn. pateikti aiškų, skaidrų, bendrai taikomą visų rūšių transporto išorinių sąnaudų įvertinimo modelį, kuriuo ateityje būtų grindžiamas mokesčių už naudojimąsi infrastruktūra apskaičiavimas; pastebi, kad pagal Eurovinjetės direktyvą kartu su šiuo modeliu turi būti pateikta visų rūšių transporto išorinių sąnaudų įtraukimo poveikio analizė ir visų rūšių transporto modelio palaipsnio įgyvendinimo strategija; kreipiasi į Komisiją prašydamas kartu su minėtąja iniciatyva parengti pasiūlymus dėl teisės aktų, pradedant Eurovinjetės direktyvos persvarstymu;
13.
yra įsitikinęs, kad miestų neveiksmingų miesto transporto sistemų, dėl kurių iš automobilių išmetama 40 proc. CO2 ir 70 proc. kitų teršalų, problemą reikia spręsti ryžtingiau, tačiau nepažeidžiant subsidiarumo principo: taikyti europinę bendradarbiavimo ir koordinavimo strategiją;
14.
ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti, kokią įtaką transporto infrastruktūra ir jai taikomi tarifai daro miestų plėtrai ir būsimam transporto paslaugų poreikiui;
15.
mano, kad veiksminga miestų judumo politika turėtų būti grindžiama kiek galima labiau integruotu požiūriu sutelkiant geriausius kiekvienos atskiros problemos sprendimus; tvirtai įsitikinęs, kad miestų zonose yra didelių ekonominių galimybių, susijusių su tolesnio perėjimo prie kitų rūšių transporto, būtent viešojo transporto, vaikščiojimo pėsčiomis ir važiavimo dviračiu, priemonėmis; mano, kad šiuo atžvilgiu būtina ypatingą dėmesį skirti technologinėms naujovėms (plačiau naudoti pažangias transporto sistemas (angl. ITS)), geriau išnaudoti esamą infrastruktūrą, ypač taikant poreikio valdymo priemones (mokesčius už perkrovimą ir kelių mokesčių nustatymą) ir, galiausiai, naudoti naujus privačių automobilių naudojimo gerinimo būdus, pvz., vienas kito pavežimą automobiliu, dalijimąsi automobiliais ir darbo namuose organizavimą;
16.
pabrėžia lengvų priemonių svarbą siekiant tvaresnio transporto tikslų ir mano, kad svarbu, jog piliečiai galėtų kompetentingai rinktis transporto priemones ir vairavimo elgesį; ragina geriau informuoti vartotojus ir aktyviau rengti švietimo ir skatinimo kampanijas remiant tvaresnes transporto priemones arba transporto modelius;
17.
mano, kad geležinkelių transportas − mažiau CO2 išmetanti transporto rūšis turi didelių neišnaudotų galimybių ne tik krovininio transporto logistikos srityje, bet ir trumpųjų bei vidutinių atstumų keleivių vežimo srityje;
18.
ragina Komisiją, valstybes nares ir geležinkelių sektorių:
a)
kuo skubiau baigti kurti Europos geležinkelių transporto erdvę ir geležinkelių paslaugų rinką;
b)
atsižvelgiant į šį tikslą, pašalinti technines kliūtis ir siekti įgyvendinti bendrą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą (angl. ERTMS) bei tarpusavyje sąveikaujančias priemones;
c)
gerinti krovininio ir keleivių transporto paslaugas ir paslaugų kokybę;
19.
mano, kad nors oro transporto įmonės per pastaruosius 10 metų sumažino kuro sunaudojimą 1–2 proc. vienam keleiviui ir vienam kilometrui ir labai sumažėjo jų keliamas triukšmas, bendras civilinės aviacijos poveikis aplinkai padidėjo dėl žymios oro eismo plėtros; todėl ragina
a)
oro transportą įtraukti į prekybos išmetamaisiais teršalais sistemą ir plačiau taikyti naujos kartos Europos oro eismo valdymo sistemą (angl. SESAR − Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo moksliniai tyrimai);
b)
taikyti išmetalų kiekiu pagrįstus diferencinius kilimo ir nusileidimo mokesčius oro uostuose;
c)
pradėti įgyvendinti Švaraus dangaus bendrų technologijų iniciatyvą, kuria siekiama sumažinti CO2 ir NOx dujų išmetimą ir triukšmą;
d)
baigti Europos oro erdvės suskaidymą ir skubiai iš tikrųjų sukurti Bendrą Europos dangų;
e)
imtis praktinių veiksmų siekiant išspręsti oro uostų perkrovimo problemą; ir
f)
užtikrinti geresnę oro uostų integraciją įvairiarūšio transporto ir logistikos atžvilgiu palengvinant oro uostų susisiekimą su geležinkeliais;
20.
pažymi, kad oro transporto sąnaudų pagrįstumas ir skrydžio bilietų kainų skaidrumas yra labai svarbūs veiksniai siekiant naudos keleiviams ir sąžiningos konkurencijos transporto sektoriuje, ir todėl remia tolesnes Komisijos iniciatyvas šioje srityje;
21.
pažymi, kad laivybos išmetamų teršalų kiekis toliau didėja, ir ypač rekomenduoja
a)
sumažinti laivų išmetamų CO2, SO2, azoto oksido ir kitų teršalų kiekį;
b)
pradėti ir skatinti naudoti atsinaujinančius energijos šaltinius, pvz., saulės ir vėjo energiją;
c)
inkarą išmetusius laivus pildyti kuru iš ant kranto esančių šaltinių;
d)
prekybą išmetamųjų teršalų leidimais, siekiant sumažinti išmetalų kiekį, laikyti galimybe, kurią reikia atidžiai apsvarstyti, ir kurią taikant nebūtų nei nubaudžiamas šios rūšies transportas, kuris mažiausiai kenkia aplinkai (kartu ir vidaus vandenų keliai), nei skatinamas kitų rūšių transportas, kuris yra didesnė našta aplinkai; ir
e)
susitarti dėl integruotos Europos upių politikos, todėl pritaria iniciatyvoms, pvz., NAIADES (Europos integruota veiksmų programa, skirta vidaus vandens kelių transportui), kurias įgyvendinant toliau gerinamas vidaus vandenų transportas ir jo atitikimas aplinkos apsaugos reikalavimams;
22.
ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į ES jūrų ir vidaus vandenų uostų įrenginių modernizavimą, kad būtų galimybė greitai perkelti krovinius ir keleivius iš vienos transporto sistemos į kitą ir taip būtų sumažintas energijos sunaudojimas transporto srityje;
23.
mano, kad būtina pagerinti logistiką, krovininio transporto pakrovimo koeficientus ir įvairiarūšį transportą; todėl pritaria visiškam transporto vidaus rinkos įgyvendinimui ir ragina Komisiją kuo skubiau įgyvendinti minėtąjį Europos krovininio transporto logistikos veiksmų planą ypatingą dėmesį skiriant vadinamųjų žalųjų koridorių koncepcijos plėtotei;
24.
ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau investuoti į tyrimus transporto srityje, skatinti kurti mažiau degalų sunaudojančias ir CO2 išmetimą mažinančias technologijas; ragina Komisiją 2009 m. persvarstant daugiametę finansinę programą žymiai padidinti bendrą finansavimą su aplinkos apsauga, energetika ir transportu susijusiems moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai;
25.
remia Komisijos iniciatyvas, kurias įgyvendinant veiksmingiau susiejamas tvarus transportas ir turizmas, pvz., naudojant aplinkai mažiau kenksmingas transporto priemones, pvz., viešąjį transportą ir dviračius;
26.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
