2009 m. spalio 7-8 d. EP plenarinės sesijos naujienos
Institucijos
2009-10-06 - 17:54
Sesijos dėmesio centre – Lisabonos sutartis, krizė ir informacijos laisvė Italijoje Šios savaitės viduryje Briuselyje vykstančioje plenarinėje sesijoje europarlamentarai aptarė Airijoje surengto referendumo dėl Lisabonos sutarties rezultatus ir įvertino informacijos laisvės padėtį Italijoje. EP įsteigė specialųjį komitetą finansų ir ekonomikos krizei analizuoti ir pasiūlė numatyti kompensavimo mechanizmą keleiviams skrydžių bendrovių bankroto atveju. Parlamentas taip pat įvertino krizės pasekmes besivystančioms šalims.
Šios savaitės viduryje Briuselyje vykstančioje plenarinėje sesijoje europarlamentarai aptarė Airijoje surengto referendumo dėl Lisabonos sutarties rezultatus ir įvertino informacijos laisvės padėtį Italijoje. EP įsteigė specialųjį komitetą finansų ir ekonomikos krizei analizuoti ir pasiūlė numatyti kompensavimo mechanizmą keleiviams skrydžių bendrovių bankroto atveju. Parlamentas taip pat įvertino krizės pasekmes besivystančioms šalims.
Pirmojoje dosjė dalyje pateikiame svarbiausius plenarinės sesijos akcentus. Antrojoje rašome apie trečiadienio posėdyje vykusias diskusijas dėl Lisabonos sutarties, kuriai spalio 2 d. pritarė Airijos piliečiai. Trečiojoje dalyje kalbame apie specialaus komiteto finansų ir ekonomikos krizei įvertinti steigimą, ketvirtojoje – informacijos laisvės padėtį Italijoje. Skaitydami penktąją ir šeštąją dalis sužinosite apie siūlymą mokėti kompensacijas bilietus praradusiems bankrutavusių avialinijų keleiviams bei krizės pasekmes besivystančioms šalims.
20091002FCS61743
Pagrindinės sesijos temos
Airiai ištarė „taip“ Lisabonos sutarčiai. ©BELGA_EPA_AIDAN CRAWLEY EP aptars referendumo Airijoje rezultatus
Trečiadienio vakarą europarlamentarai aptars spalio 2 d. Airijoje surengto referendumo dėl Lisabonos sutarties rezultatus. Diskusijoje dalyvaus EP politinių frakcijų delegatai, taip pat Europos Komisijos ir ES Tarybos atstovai.
EP akiratyje – informacijos laisvė Italijoje
Europarlamentarai aptars informacijos laisvės padėtį Italijoje, dalyvaujant Europos Komisijos atstovams. Balsuoti dėl šio klausimo numatoma kitoje EP plenarinėje sesijoje Strasbūre (spalio 19-22 d.).
EP įsteigs specialųjį komitetą krizei analizuoti
Ketvirtadienį europarlamentarai balsuos dėl siūlymo įsteigti specialųjį komitetą finansų bei ekonomikos krizei analizuoti. Komitetas nagrinės padėtį, taip pat įvertins ES pritaikytas priemones bei pasiūlys naujų. Per savo veiklos laikotarpį jis parengs dvi ataskaitas. Savo ruožtu komitetas rengs svarstymus dalyvaujant socialiniams partneriams, ekspertams, taip pat šalių parlamentų ir vyriausybių atstovams.
Ar bankrutavus skrydžių bendrovei atgausime pinigus?
Europarlamentarų įsitikinimu, skrydžių bendrovių bankroto atveju keleiviai turėtų gauti kompensaciją. Trečiadienį rengiamuose debatuose EP nariai pasiūlys Europos Komisijai patobulinti esamus teisės aktus arba priimti naujus, kurie leistų apsaugoti keleivius bei įsteigti kompensacijų fondą, sudarytą iš skrydžių bendrovių įmokų.
Europarlamentarai ragina padėti besivystančioms šalims įveikti krizę
Ekonomikos ir finansų krizės akivaizdoje dar 90 milijonų žmonių tapo dideliais skurdžiais. Europarlamentarų manymu, šiuo metu besivystančioms šalims teikiamos paramos nepakanka. Rezoliucijoje, dėl kurios EP balsuos šioje sesijoje, EP nariai ragina reformuoti tarptautines finansų institucijas, išrasti naujų paramos teikimo būdų bei tobulinti rinkos priežiūrą siekiant išvengti naujų krizių.
Prabėgusi plenarinė sesija Europos Parlamente: 10 naujienų
Dviejų dienų Briuselio plenarinėje sesijoje karščiausius debatus sukėlė Lisabonos sutarties ateities ir informacijos laisvės Italijoje klausimai. Skaitykite įdomiausias sesijos naujienas, o svarbiausius sesijos momentus išvyskite nuotraukų galerijoje. Sesijos naujienlaiškis Sesijos darbotvarkė Tiesioginė transliacija internetu Fotoreportažas iš sesijos
Po Airijos referendumo – Čekijos sprendimo laukimas
EP vadovas Jerzy Buzek klausosi EK pirmininko José Barroso pasisakymo Briuselio plenarinė sesija prasidėjo diskusijomis dėl Airijos piliečių sprendimo pritarti Lisabonos sutarčiai. Dauguma kalbėjusiųjų pasidžiaugė referendumo rezultatais, tačiau priminė, jog ratifikavimo procesas Čekijoje dar nesibaigė. EP nariai taip pat aptarė Lisabonos sutarties nuostatų įgyvendinimo ir svarbiausių postų formavimo klausimus.
Airijos referendumas
„Airijos žmonės aiškiai pareiškė norintys likti susivienijusios ES branduolyje, – džiaugėsi Europos Parlamento pirmininkas Jerzy Buzek , paraginęs nepamiršti ir prieš sutartį balsavusių piliečių siunčiamos žinios. – Tai d idi diena Airijai ir Europai“.
„Milžiniška balsavusiųjų už dauguma ištarė „taip“ ne tik Lisabonos sutarčiai, bet ir saugumą ir bendras vertybes puoselėjančiai Europai“, – sakė Joseph Daul (EPP, Prancūzija).
„Surenkime trečią referendumą – šįkart laisvą ir teisingą, – ironizavo Nigel Farage (EFD, Jungtinė Karalystė). – Raginsime Jungtinę Karalystę išstoti iš ES, ir kuo greičiau“.
Lothar Bisky (GUE/NGL, Vokietija) pasisakė už privalomus referendumus visoje ES, kadangi „tik kelios šalys turėjo galimybę išreikšti savo nuomonę šiuo keliu“. „Surengę referendumą privalote priimti jo rezultatus, net jei jie jums nepatinka“, – sakė politikas.
ES kamuolys – Čekijos prezidento rankose
Joseph Daul (EPP, Prancūzija) atsisakantį pasirašyti Lisabonos sutartį Čekijos prezidentą ragino „elgtis atsakingai“.
Martin Schulz (S&D, Vokietija) sakė, jog Lisabonos sutartimi sprendžiamas ne valstybių narių ir ES galių pusiausvyros, bet ES tapimo visaverte tarptautine partnere ir jos narių sustiprinimo klausimas. „Jei V. Klausas atsisakys ratifikuoti sutartį ir neatsižvelgs į 67 proc. airių balsų, jis turi suvokti savo veiksmų pasekmes sudėtingoje padėtyje esančiai Europai“, – pabrėžė jis.
Komisijos formavimas, Užsienio politikos vadovo ir Tarybos prezidento postai
Guy Verhofstadt (ALDE, Belgija) paprašė šiuo metu ES pirmininkaujančios Švedijos premjero F. Reinfeldto inicijuoti kuo skubesnę naujos Komisijos skyrimo procedūrą, nelaukiant ratifikavimo proceso pabaigos.
Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso sakė esąs pasiruošęs formuoti naują komandą tuomet, kai iš Tarybos sulauks teisinio aiškumo, o Švedijos premjeras Fredrik Reinfeldt sakė linkęs palaukti ratifikavimo proceso pabaigos.
„Europa verta viešų diskusijų. Tai neturi būti paskutinės minutės sprendimas, priimamas vyriausybių už uždarų durų“, – apie paskyrimus į Lisabonos sutartimi kuriamus ir sustiprinamus ES pareigūnų postus kalbėjo Daniel Cohn-Bendit (Žalieji/EFA, Prancūzija).
Timothy Kirkhope (ECR, Jungtinė Karalystė) kritikavo Lisabonos sutartį kaip „aiškų žingsnį daugelio bijomos supervalstybės link“. „Žmonės nenori vis labiau centralizuotos sąjungos. Jie nori artimesnės žmonėms įvairovę ginančios Europos“, – kalbėjo politikas. Referendumo rezultatai, Lietuvos prašymas dėl V. Uspaskich neliečiamybės EP įsteigė specialųjį komitetą finansų ir ekonomikos krizei tirti Airių „taip“ atveria duris galutiniam Lisabonos sutarties ratifikavimui Lisabonos sutartis – daugiau demokratijos ir piliečių teisių Lisabonos sutarties tekstas
EP įsteigė specialųjį komitetą finansų ir ekonomikos krizei tirti
Komitete krizei nagrinėti dirbs 45 EP nariai ©BELGA_AFP PHOTO_Emmanuel Dunand Trečiadienį Europos Parlamentas nutarė įsteigti specialųjį komitetą finansų ir ekonomikos krizei nagrinėti. Per dvylika mėnesių komitetas įvertins krizės mastą ir jos įtaką ES šalims, taip pat pasiūlys priemonių atkurti finansų rinkų stabilumą. Ketvirtadienį Parlamentas patvirtino šio komiteto sudėtį. Jį sudarys 45 nariai, tarp jų – lietuvis Rolandas Paksas (Laisvės ir demokratijos Europa).
EP pirmininkas J. Buzek ta proga pasakė: „Turime pasimokyti iš šios ekonomikos ir finansų krizės bei užtikrinti, kad ji nepasikartotų. EP nariai turi įvertinti priemones, kurių ėmėsi ES ir valstybės narės, siekdamos sušvelninti finansų krizę. Naujasis Europos Parlamento komitetas taps svarbiu forumu siekiant šio tikslo.“
Specialusis komitetas pradės savo veiklą 2009 m. spalio 8 d. Jis pateiks savo išvadas dviejose ataskaitose. Pirmoji bus parengta po pusmečio, o kita, su konkrečių veiksmų rekomendacijomis, – po metų, baigiantis komiteto mandatui.
Komitetas rengs svarstymus dalyvaujant ekspertams, socialiniams partneriams, pramonininkams, vyriausybių atstovams bei šalių parlamentarams. Jis taip pat teiks nuomones nuolatinių EP komitetų teisėkūros veiklai. Finansų ir ekonomikos krizės komitetas
Europos Parlamentas aptarė informacijos laisvę Italijoje
Debatus dėl informacijos laisvės Italijoje pradėjo telekomunikacijų komisarė Viviane Reding EP plenarinės sesijos debatuose dėl informacijos laisvės Italijoje Europos liaudies partijos, Europos konservatorių ir reformistų, taip pat Laisvės ir demokratijos Europos frakcijų atstovai ragino nenaudoti ES institucijų valstybių vidaus problemoms spręsti. Tuo tarpu Socialistų ir demokratų, Liberalų ir demokratų aljanso, Žaliųjų bei Europos vieningųjų kairiųjų atstovai kvietė priimti ES teisės aktus, kurie užtikrintų žiniasklaidos pliuralizmą.
ES informacinės visuomenės ir žiniasklaidos komisarė Viviane REDING pažymėjo, kad ES spaudos rinkos reguliavimo galios yra ribotos, tačiau visos ES šalys turi institucijas, kurios užtikrina pagrindines teises šioje srityje. Komisarė kvietė europarlamentarus nesinaudoti ES institucijomis sprendžiant vidines šalių problemas.
Europos liaudies partijos pirmininkas Joseph DAUL pasmerkė bandymus naudoti EP vidinėms Italijos politinėms diskusijoms. Pasak jo, Italija yra demokratinė valstybė, kurioje gerbiama teisės viršenybė, o EP neturi galių šioje srityje ir neturėtų būti naudojamas sąskaitų suvedinėjimui.
Socialistų ir demokratų atstovas David-Maria SASSOLI (Italija) teigė, jog Italija yra didi demokratinė valstybė – tai įrodė ir pastarasis jos konstitucinio teismo sprendimas. Vis dėlto, deputato nuomone, informacijos laisvė turi būti užtikrinta visoje ES numatant bendrus standartus. EP narys siūlė priimti ES direktyvą, kuri numatytų visoms ES šalims privalomus kriterijus.
Liberalų ir demokratų aljanso lyderis Guy VERHOFSTADT (Belgija) ragino neneigti to, kad problema egzistuoja. Pasak deputato, tai, kad „Freedom House“ organizacija įvertino tris ES šalis kaip turinčias „iš dalies laisvą“ žiniasklaidą, kelia susirūpinimą, todėl Europos Komisija turėtų užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą.
Žaliųjų atstovė Judith SARGENTINI (Nyderlandai) teigė, jog pastangos ištrinti šiuos debatus iš EP darbotvarkės yra gėdingos. Pasak EP narės, Italijos žurnalistai taiko savicenzūrą, o Italijos demokratija tapo trapi. Deputatė pažymėjo, kad ir esamos ES narės, ir kandidatės turi laikytis Kopenhagos kriterijų.
Europos konservatorių ir reformistų atstovas Ryszard CZARNECKI (Lenkija) priminė, jog panašūs klausimai buvo iškilę ir kitose ES šalyse, įskaitant Lenkiją, tačiau EP to nesvarstė. Italija turėtų pati išspręsti savo vidaus problemas, teigė europarlamentaras.
Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Patrick LE HYARIC (Prancūzija) kritikavo Italijos ministro pirmininko Silvio Berlusconi įtaką žiniasklaidai, kuri, jo nuomone, yra nesuderinama su šiuolaikine demokratija. Deputatas ragino įkurti Europos žiniasklaidos laisvės stebėjimo centrą.
Laisvės ir demokratijos Europos frakcijos atstovas Francesco SPERONI (Italija) pažymėjo, kad Italijos žiniasklaidoje opozicijos nuomonei skiriama daug dėmesio. Europarlamentaro manymu, jei Parlamentas iš tiesų mano, kad Italijoje trūksta žiniasklaidos laisvės, jis turėtų pradėti pagrindinių teisių pažeidimo procedūrą remdamasis ES sutarties 7 straipsniu, tačiau tam nėra realaus pagrindo.
Diskusijos pabaigoje atsakydama europarlamentarams, komisarė V. REDING informavo, kad ES galėtų priimti teisės aktus dėl žiniasklaidos pliuralizmo tik tuomet, jei jie padėtų spręsti vidaus rinkos problemas.
EP balsuos dėl rezoliucijos informacijos laisvės tema kitoje plenarinėje sesijoje, kuri numatyta spalio 19-22 d. Strasbūre. Diskusijos vaizdo įrašas
Ar bankrutavusių avialinijų keleiviai gaus kompensacijas?
Keleiviai, žiūrintys į oro uosto informacinį ekraną ©BELGA_EPA_TELENEWS „Sabena“, „SkyEurope“, „XL Airways UK“, „FlyLAL“, – bankrutavusių Europos avialinijų sąrašą galima tęsti ir tęsti. Nuo 2000-ųjų savo veiklą nutraukė apie 100 ES skrydžių bendrovių. Bankrotas gali reikšti ne tik bilietų ir sukauptų mylių praradimą. Žlugusios kelionės ir įstrigimas užsienyje ieškant galimybių grįžti namo – įprastas bankroto palydovas. Europos Parlamento Transporto komitetas siūlo apsaugoti keleivius oro linijų nemokumo atvejais ir apsvarstyti kompensacijų fondo kūrimo galimybę.
Dauguma bankrutavusių bendrovių paprastai nebesugeba patenkinti keleivių pretenzijų. Sunkumų paprastai neiškyla tais atvejais, kuomet bankrutavusi bendrovė buvo tik skrydžio vykdytoja.
Bankrutavus oro bendrovei teorinę galimybę atgauti pinigus už prarastus bilietus išlaiko tie, kas juos įsigijo per kelionių agentūrą arba naudodamiesi kredito ir mokėjimo kortelėmis, elektroninės bankininkystės paslaugomis.
Antra vertus, kelionių agentūros ir bankai neatsako už avialinijų bėdas, todėl viskas priklauso tik nuo jų geranoriškumo.
Spraga keleivių teisių apsaugos sistemoje
Egzistuojantys ES teisės aktai įpareigoja oro bendroves skelbti aiškias galutines bilietų kainas ir mokėti kompensacijas už atidėtus ar neįvykusius skrydžius. Deja, juose nenumatoma, kaip apsaugoti keleivių teises vežėjų bankroto atveju. Europos Parlamentas siūlo užlopyti šią europinės keleivių teisių apsaugos sistemos spragą.
Spalio 8 d. Transporto ir turizmo komiteto vardu Brian Simpson paprašė Komisijos siūlyti pataisyti esamus ar priimti naujus teisės aktus, kurie išspręstų šią problemą. „Turime spragą, kurią turime užpildyti dirbdami kartu“, – pabrėžė komiteto pirmininkas.
Siūloma kurti kompensacijų fondą
Transporto komitetas taip pat siūlo apmąstyti rezervinio fondo, iš kurio būtų mokamos kompensacijos nukentėjusiems keleiviams, kūrimo galimybę. Šio fondo lėšas galėtų sudaryti oro bendrovių įnašai.
Atsakydamas į užklausą Transporto Komisaras Antonio Tajani pripažino, kad keleiviams turėtų būti mokamos kompensacijos, ir užtikrino, jog Komisija ieško geriausio sprendimo būdo. Anot jo, egzistuoja dvi galimybės: kompensavimo fondo kūrimas arba nacionalinių bankroto įstatymų keitimas.
Europos Parlamento frakcijos sutaria, jog ES privalo apsaugoti dėl oro bendrovių bankroto nukentėjusių keleivių interesus. Rezoliuciją šia tema EP planuoja priimti šį rudenį. Klausimas dėl kompensacijų keleiviams skrydžių bendrovių bankroto atveju Patikimi ir saugūs skrydžiai – visiems ES piliečiams Ar bankrutavus skrydžių bendrovei atgausime pinigus? Tyrimas: vartotojų apsauga avialinijų bankroto atveju [EN, pdf] IATA: padėtis oro vežėjų rinkoje [EN, pdf]
Krizė: skurdžiai moka didžiausią kainą
Afrikos bedarbiai, ieškantys padienio darbo. ©BELGA/EPA/CARL FOURIE Tebesitęsiančios pasaulinės ekonomikos krizės pasekmes labiausiai pajuto mažiausiai išsivysčiusios šalys. Prognozuojama, kad skurdžiausiose valstybėse bedarbių armija išaugs 23 mln., visiškai nuskurdusių žmonių skaičius – 90 mln., o kasmetinis kūdikių mirtingumas didės maždaug 300 tūkst. Ar krizę sukėlusi pasaulio dalis padės tiems, kurie liko beviltiškoje padėtyje?
Pasaulinės krizės nesukėlusios besivystančios šalys neproporcingai nuo jos nukentėjo, sakoma Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje.
Labiausiai vargsta skurstantieji
Maisto ir kuro kainų krizes atsivijusi ekonomikos krizė sustabdė ar niekas pavertė jau pasiektą pažangą kovojant su skurdu, badu, moterų ir vaikų mirtingumu besivystančiose šalyse. Dar daugiau vaikų nebeturės galimybės įgyti pradinį išsilavinimą, sulaukti tinkamos sveikatos apsaugos, naudotis švariu vandeniu ar turėti tinkamas sanitarines sąlygas.
Europarlamentarai reiškia susirūpinimą, kad iki 2009 m. vasaros vidurio tik 1,6% TVF naujai suteiktų paskolų buvo skirta Afrikos šalims, o kai kurios ES valstybės sumažino paramai skirtas lėšas.
Kitoks požiūris į paramą
Ką daryti, kad krizė Tūkstantmečio vystymosi tikslų nepavertų vien tik gražia svajone? Europarlamentarai ragina Komisiją ir ES šalis numatyti naujoviškus finansavimo mechanizmus, teikti mikrokreditus ir vidutinio dydžio kreditus, reformuoti tarptautines finansų institucijas, mažinti prekybą iškraipančias subsidijas ir prekybos kliūtis bei riboti „protų nutekėjimą“. Rezoliucijos dėl krizės poveikio besivystančioms šalims projektas Diskusijų tekstai ir vaizdo įrašai Interviu su Afrikos vystymosi banko vadovu D. Kaberuka Tyrimas: finansų ir paramos architektūros reforma krizės akivaizdoje [EN, pdf]
Prabėgusi plenarinė sesija Europos Parlamente: 10 naujienų
Prieš prasidedant diskusijoms dėl Airijos referendumo rezultatų, europarlamentarai tikrina susodinimo posėdžių salėje planą, spalio 7 d. Jerzy Buzek kreipimasis į europarlamentarus dėl Lisabonos sutarties ateities EP aptarė Airijos referendumo rezultatus Prancūzų europarlamentaras José Bové pagerbė prieš trejus metus žuvusios rusų žurnalistės Anos Politkovskajos atminimą ES Tarybai pirmininkaujančios Švedijos premjeras Fredrik Reinfeldt konsultuojasi su savo komanda Nepasiklydę vertime: diskusijos dėl žiniasklaidos laisvės Italijoje Diskusija dėl informacijos laisvės Italijoje: Viviane Reding, Joseph Daul, David-Maria Sassoli, Guy Verhofstadt, Judith Sargentini, Ryszard Czarnecki, Patrick Le Hyaric, Francesco Speroni ir Jerzy Buzek Europos Parlamentas balsuoja dėl rezoliucijos teksto Dviejų dienų Briuselio plenarinėje sesijoje karščiausius debatus sukėlė Lisabonos sutarties ateities ir informacijos laisvės Italijoje klausimai. Skaitykite įdomiausias sesijos naujienas, o svarbiausius sesijos momentus išvyskite nuotraukų galerijoje.
Angelika Niebler sveiksta. Europarlamentarai džiaugėsi naujienomis, jog netoliese Europos Parlamento Briuselyje užpultos vokiečių europarlamentarės sveikata taisosi, tačiau išreiškė abejonių dėl Belgijos policijos veiksmų.
Lisabonos sutartis stumiasi į priekį. Dauguma EP narių sveikino airių sprendimą pritarti Reformų sutarčiai. Didžiausios Parlamento frakcijos, Europos liaudies partijos, pirmininkas Joseph Daul jį pavadino pritarimui saugumui ir bendroms vertybėms.
Čekijos prezidentas delsia. Lisabonos sutarties priešininkas Vaclav Klaus sulaukė ne vieno europarlamentaro pastabos. Socialistų ir demokratų aljanso vadovas Martin Schulz Čekijos prezidentą ragino „suvokti savo veiksmų pasekmes sudėtingoje padėtyje esančiai Europai“.
Briuselis patvinsta. Besibaigiant diskusijoms dėl Airijos referendumo rezultatų, Briuselio dangų aptraukia nenurimstančių žaibų apšviečiami juodi audros debesys. Liūtis užpila kai kuriuos tunelius, o savo rūsius gelbėjantys briuseliečiai priversti prašyti gaisrininkų pagalbos.
Viviane Reding nepraranda savitvardos. Žiniasklaidos komisarės Vivianos Reding pasisakymą informacijos laisvės Italijoje tema sustabdo replikos, kurios nutraukia tik pirmininkaujančios Robertos Angelilli plaktukas.
Avialinijos, kurios bankrutuoja. Europarlamentarai pareikalavo Komisijos stiprinti keleivių apsaugą oro vežėjų bankroto atvejais ir pradėti diskusijas dėl kompensacijų fondo kūrimo būtinybės.
ES skiria paramą žemės drebėjimo nusiaubtam Abrucui. Europarlamentarai nutarė skirti 493 mln. eurų paramą nuo žemės drebėjimo nukentėjusio Italijos regiono atstatymui.
Krizė smogia skurdžiausiems. Tebesitęsiančios pasaulinės ekonomikos krizės pasekmes labiausiai pajuto mažiausiai išsivysčiusios šalys. Europarlamentarai ragina reformuoti tarptautines finansų institucijas, kovoti su mokesčių rojais, mokesčių vengimu ir stabdyti neteisėto kapitalo srautus.
Išrinkti Sacharovo premijos finalininkai. 2009 m. Sacharovo premiją pretenduoja gauti palestinietis ginekologas Izzeldin Abuelaish, Eritrėjos rašytojas ir politinis kalinys Dawit Isaak bei Rusijos žmogaus teisių organizacija „Memorial“ Liudmilos Aleksejevos, Olego Orlovo, Sergejaus Kovaliovo ir kitų žmogaus teisių gynėjų vardu. Premijos laureatas paaiškės spalio 22 d., o apdovanojimo ceremonija bus surengta gruodžio 16-ąją.
Paskutinė šiemetinė Briuselio plenarinė sesija vyks lapkričio 11-12 d. Sacharovo tinklavietė Pagrindinės sesijos naujienos Plenarinių sesijų darbotvarkės
LT
1
PHOTO
20091001PHT61652.jpg
LT
2
PHOTO
20091001PHT61670.jpg
LT
4
LINK
/sides/indexPartSession.do?reference=2009-10&language=LT
LT
5
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=lt
LT
6
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157622529412412/show/
LT
7
PHOTO
20091006PHT61975.jpg
LT
12
LINK
http://europa.eu/lisbon_treaty/index_lt.htm
LT
13
PHOTO
20091006PHT61965.jpg
LT
14
LINK
/activities/committees/membersCom.do?language=LT&body=CRIS
LT
15
PHOTO
20091006PHT61977.jpg
LT
16
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20091008&language=lt
LT
17
PHOTO
20091006PHT61971.jpg
LT
21
LINK
http://ec.europa.eu/transport/air/studies/doc/internal_market/2009_01_bankruptcy_exec_sum.pdf
LT
22
LINK
http://www.iata.org/iata/sites/agm/2009/file/soi2009.pdf
LT
23
PHOTO
20091006PHT61969.jpg
LT
27
LINK
/document/activities/cont/200909/20090917ATT60857/20090917ATT60857EN.pdf
LT
28
DIAPOPHOTO
20091009PHT62225.jpg
LT
29
DIAPOPHOTO
20091009PHT62231.jpg
LT
30
DIAPOPHOTO
20091009PHT62217.jpg
LT
31
DIAPOPHOTO
20091009PHT62229.jpg
LT
32
DIAPOPHOTO
20091009PHT62223.jpg
LT
33
DIAPOPHOTO
20091009PHT62221.jpg
LT
34
DIAPOPHOTO
20091009PHT62219.jpg
LT
35
DIAPOPHOTO
20091009PHT62227.jpg
LT
36
LINK
/sakharov/default_lt.htm
LT
38
LINK
/activities/plenary/home.do?language=LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090929BRI61393 FULL-TEXT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091007IPR62035 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091005IPR61889 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091002STO61726 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071213STO15246 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT OQ O-2009-0089 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060727STO09976 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090929BRI61393 ITEM-004-LT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B7-2009-0078 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT CRE 20090914 ITEM-023 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090904STO60246 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091002FCS61743 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
