17.9.2008
PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
pateiktas uždavus klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu B6‑0460/2008 ir B6‑0461/2008
pagal Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį
pateikė Hannes Swoboda ir Robert Goebbels
PSE frakcijos vardu
dėl kylančių energijos kainų
Europos Parlamento rezoliucija dėl kylančių energijos kainų
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Vadovų Tarybai ir Europos Parlamentui „Europos energetikos politika“ COM(2007)0001,
–
atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir Europos Vadovų Tarybos veiksmų planą (2007–2009 m.) dėl Europos energetikos politikos (EEP),
–
atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 26 d. rezoliuciją dėl Bendros užsienio politikos energetikos srityje kūrimo,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,
A.
kadangi per pastaruosius trejus metus naftos kainos išaugo daugiau kaip tris kartus, o 37 proc. ES sunaudojamos energijos gaunama iš naftos, taigi, tai turėjo sunkių padarinių ES ekonomikai ir namų ūkiams,
B.
kadangi kylančios energijos kainos – viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių Europos centrinis bankas nuo 2007 m. birželio mėn. nekeitė proc. palūkanų normos, ir nesitikima, kad artimiausiu metu bus paskelbta kokių nors pasikeitimų,
C.
kadangi naftos kainai įtakos turėjo keletas veiksnių: investicijų į žvalgymo ir gryninimo pajėgumus trūkumas; pastaraisiais metais labai išaugęs naftos poreikis, nes auga pasaulinis energijos poreikis (Tarptautinės energetikos agentūros duomenimis iki 2030 m. šis poreikis išaugs daugiau kaip 50 proc.) ir greitai didėja energijos naudojimas sparčiai augančios ekonomikos šalyse; politinis nestabilumą Artimuosiuose Rytuose; naftos išteklių išeikvojimas; nepalankias oro sąlygos; taip pat spekuliavimas kainomis,
D.
kadangi energija – vienas iš pagrindinių žmogaus poreikių, tačiau vis didesnis skaičius ES piliečių neišgali sumokėti sąskaitų už energiją, o labiausiai nukenčia pažeidžiami vartotojai (vyresnio amžiaus asmenys, neįgalieji ir šeimos, gaunančios mažas pajamas),
E.
kadangi bendra Europos užsienio energetikos politika, pagrįsta solidarumu, įvairinimu ir tvarumo skatinimu, sukurtų sąveiką, kuri užtikrintų tiekimo saugumą Europos Sąjungoje, ir padidintų ES, kaip pasaulinės veikėjos, svarbą, jos pajėgumus imtis veiksmų užsienio politikos srityje ir patikimumą,
1.
pabrėžia, kad poveikis labiausiai pažeidžiamoms grupėms privalo būti sušvelnintas artimiausiu metu, kur reikia,– pasitelkus socialines priemones; ragina Komisiją imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama įveikti socialinės atskirties riziką, atsirandančią dėl didesnių naftos kainų; patvirtina, kad reikia naudoti Europos socialinį fondą siekiant kovoti su nedarbu, atsirandančiu dėl naftos kainų augimo;
2.
išreiškia susirūpinimą dėl išaugusių būsto, šildymo ir transporto kainų socialinių padarinių, visų pirma mažas pajamas gaunančių, neturtingų ir pažeidžiamų grupių žmonėms, ir ragina valstybes nares imtis priemonių bei sudaryti galimybes naudotis šiomis paslaugomis, pasitelkus ir tikslinį pajamų rėmimą, ir paskatas gerinti energijos vartojimo namų ūkiuose efektyvumą, kad būtų užtikrintas judumas ir išvengta socialinės atskirties bei nuskurdinimo; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi naujausiu Euro grupės pirmininko pasiūlymu, kad ES valstybės narės turėtų nustatyti nacionalinį minimalių pajamų lygį siekiant, jog visų europiečių pajamos būtų didesnės kaip skurdo riba;
3.
mano, kad Komisija turėtų pateikti komunikatą dėl kovos su energetiniu skurdu Europos Sąjungoje; ragina valstybes nares pateikti nacionalinius energetinio skurdo apibrėžimus ir nacionalinius veiksmų planus energetiniam skurdui panaikinti; ragina Komisiją užtikrinant, kad būtų laikomasi universaliųjų ir viešųjų paslaugų įsipareigojimų, papildomai stebėti ir koordinuoti valstybių narių teikiamus duomenis;
4.
ragina Komisiją užtikrinti, kad pasiūlyta Energijos vartotojų chartija būtų teisiškai įpareigojanti ir joje būtų aiškiai nustatytos vartotojų teisės; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionalinės reguliavimo institucijos naudotųsi joms suteiktais įgaliojimais, siekdamos padėti vartotojams;
5.
atkreipia dėmesį į tai, kad šis energijos kainų augimas glaudžiai susijęs su finansų krize, kuriai kilus centriniai bankai, siekdami išvengti bankrotų, padidino likvidumą ir dėl to galėjo padaugėti spekuliacinio pobūdžio investicijų į prekes; ragina Tarptautinį valiutos fondą ir Finansų stabilumo forumą įvertinti šį šalutinį poveikį ir atkreipti į tai dėmesį, kai bus siūlomos pasaulinės priemonės; turėdamas tai mintyje, ragina Komisiją skubos tvarka siūlyti apibrėžtas priemones, kuriomis būtų siekiama uždrausti ES teritorijoje siūlyti, platinti ar reklamuoti finansines priemones, įskaitant draudimą ir draudimo produktus, kurie susiję su investicijomis į fondus, jei visas šių fondų pelnas ar jo dalis gaunama iš spekuliacijų maisto rinkose;
6.
labai susirūpinęs pažymi, kad didėja Ekonomikos ir pinigų sąjungos (EPS) ir visos Europos Sąjungos infliacija, kurios pagrindinės priežastys – augančios energijos kainos, ir kad vis labiau skiriasi jos lygis įvairiose šalyse; ragina Ekonomikos ir finansų reikalų tarybą, Euro grupę, Europos Komisiją, Europos centrinį banką kartu skubos tvarka, taip pat glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Parlamentu bei socialiniais partneriais, plėtoti aktyvią makroekonomikos ir antiinfliacinę politiką, įskaitant aktyvią investicijų ir darbo užmokesčio politiką, taip pat ir palūkanų normų mažinimą, siekiant stabilizuoti ekonomikos augimą ir paklausą;
7.
pažymi, kad dėl dabartinio naftos kainų augimo didėja įplaukos, gautos iš mokesčių už energiją; pabrėžia atitinkamos mokesčių politikos svarbą, taip pat ir būsto sektoriuje, siekiant sumažinti ekonominę priklausomybę nuo iškastinio kuro, spręsti klimato kaitos problemą ir sukurti paskatas didinti investicijas ir energijos vartojimo efektyvumą, skatinti rinktis atsinaujinančių rūšių energiją ir aplinkai nekenkiančius produktus; pabrėžia, kad mokesčiai turėtų būti priimti remiantis „teršėjas moka“ principu;
8.
ragina sukurti ES jungtinį mechanizmą nepaprastiesiems atvejams, kad mažiausios naftos atsargos ES būtų padidintos nuo 90 iki 120 vartojimo dienų, ir sukaupti mažiausias dujų atsargas bent 90 dienų;
9.
siūlo, kad savaitinės Europos naftos ir naftos produktų atsargų apžvalgos, taip pat ir naftos bei jos produktų importo ir eksporto duomenų pagal produkto tipą (žaliavinė nafta, benzinas, dyzelis, nafta šildymui ir kt.) apžvalgos (grindžiamos viešojo sektoriaus duomenimis, kaip yra JAV) leistų susidaryti geresnį vaizdą apie įtampą pasaulio rinkose, parodytų Europos vartojimo lygį, sumažintų rinkos dalyvių polinkį remtis Amerikos atsargomis ir taip padėtų sumažinti naftos kainų nepastovumą;
10.
labai susirūpinęs dėl to, kad daugelio valstybių narių vyriausybės jos neteikė reikšmės visiško teisės aktų dėl energijos naudingumo perkėlimui į nacionalinius teisės aktus ir jų laikymuisi – nepaisant kalbų apie kovą su klimato kaita ir energijos importo į ES mažinimą; dar kartą pabrėžia, kad tikslas, jog 20 proc. energijos būtų gaunama iš atsinaujinančių energijos šaltinių, prisidės prie stabilumo, susijusio su įvairinimu, didinimo energijos rinkoje ir suteiktų vartotojams ilgalaikės naudos, susijusios su kainomis;
11.
atkreipia dėmesį į didžiulį pelną, susijusį su naftos kainomis, kurį pastaruoju metu gauna energetikos sektorius, neskirdamas reikalingų investicijų perdirbimo sektoriaus vystymui siekiant išspręsti augančios paklausos problemą; ragina Komisiją stebėti kainų pokyčius, ypač susijusius su klausimu, kokį poveikį vartotojams daro kainų didėjimas arba mažėjimas; be to, šiomis sąlygomis ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip pasinaudoti įmonių socialinės atsakomybės politika ES lygmeniu;
12.
atkreipia dėmesį į nepagrįstą naftos ir dujų kainų indeksavimą ilgalaikėse sutartyse dėl dujų tiekimo, nes dėl to keliamos šildymo ir elektros energijos kainos; ragina Komisiją ištirti minėtąsias sąsajas ir pasiūlyti atitinkamų politinių veiksmų;
13.
ragina Komisiją skubos tvarka parenti priemonių transporto sektoriui siekiant garantuoti na tik naftos produktų tiekimo patikimumą, bet ir aplinkos apsaugos klausimų sprendimą; pabrėžia, kad siekiant transporto priklausomybę nuo naftos būtina didžiausią dėmesį skirti transporto rūšių perskirstymui, t. y. kelių transporto pakeitimui geležinkelių, vidaus vandenų transportu ir (arba) jūrų transportu artimojo susisiekimo maršrutais, taip skatinant ir atgaivinant krovinių ir keleivių vežimą geležinkeliais bei kartu skatinant gabenimą jūromis artimojo susisiekimo maršrutais ir vidaus vandenų laivybą ES;
14.
ragina kurti bendrą Europos užsienio energetikos politiką, kuri iš esmės padėtų užtikrinti energetinį saugumą visoje ES, kartu įgyvendinant tvarumo tarptautiniu lygmeniu siekį, ir taip ES piliečių labui svariai prisidėti prie pastangų nacionaliniu lygmeniu; mano, kad energetikos politika turi būti įtraukta į bendrąją užsienio politiką ir tapti svarbia jos dalimi; taip pat mano, kad, sprendžiant bet kokius užsienio politikos klausimus, turi būti atsižvelgta į energetikos politiką;
15.
atkreipia dėmesį į išaugusių energijos kainų poveikį visų pirma besivystančioms pasaulio šalims ir ragina Komisiją parengti strategiją, kuri padėtų sušvelninti neįperkamos energijos neigiamą poveikį skurdžiausiems; pabrėžia, kad smarkiai augančios energijos kainos gali sukelti tarptautines krizes ir konfliktus, kurie turi įtakos demokratijai, žmogaus teisėms ir skurdui, ypač besivystančiose pasaulio šalyse;
16.
įsitikinęs, kad vykdant bendrą Europos užsienio energetikos politiką ir ES siekiant tarptautinio bendradarbiavimo energetikos sektoriuje reikėtų vadovautis Energetikos chartijos sutarties (angl. ECT) principais;
17.
ragina ES tęsti tarptautinio lygmens darbą su pagrindinėmis naftą išgaunančiomis ir ją vartojančiomis šalimis siekiant išspręsti investicijų į gręžimo ir perdirbimo pajėgumus trūkumą, padidinti gamybą ir patenkinti nuolat augantį pasaulinį naftos energijos poreikį;
18.
džiaugiasi, kad Didžiojo aštuoneto šalys, Kinija, Indija, Pietų Korėja ir ES 2008 m. birželio mėn. sukūrė Tarptautinę bendradarbiavimo energijos efektyvumo srityje partnerystę (angl. IPEEC); ragina šiai partnerystei priklausančias valstybes patvirtinti įpareigojančius tikslus dėl energijos efektyvumo, palyginamus su atitinkamais ES tikslais, ir sukurti teisinę sistemą, padėsiančią kovą dėl energijos efektyvumo; ragina parengti visapusę ir nuoseklią pasaulinę strategiją, kuria būtų skatinama naudoti alternatyvius energijos šaltinius;
19.
ragina, kad į ES užsienio energetikos politiką būtų aktyviai įtrauktos ir kitos Europos valstybės, kurios nėra įstojusios į ES, pvz., Norvegija, kuri yra trečia pagal naftos eksporto dydį valstybė;
20.
remia Komisijos iniciatyvas vystyti artimesnį dialogą su Pietų Kaukazo, Kaspijos ir Centrinės Azijos regionų šalimis, taip pat su Viduržemio jūros baseino regiono ir Artimųjų Rytų šalimis; pritaria ES požiūriui vykdyti kritišką ir konstruktyvų dialogą su šio regiono šalimis, nes taip išlaikoma pusiausvyra tarp ES siekio įvairinti naftos ir dujų tiekimą ir tikslo siekti politinių reformų šiose šalyse;
21.
ragina vystyti esamas ir kurti naujas priemones Europos kaimynystės politikos srityje ir įgyvendinant Juodosios jūros sąveikos iniciatyvą, kuri padėtų stiprinti bendradarbiavimą su tranzito šalimis: Ukraina, Baltarusija, Moldova, Pietų Kaukazu, taip pat Mašreko ir Magrebo šalimis, siekiant didesnio rinkos operacijų skaidrumo bei tiekimo ir tranzito stabilumo;
22.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai bei valstybių narių parlamentams.
