Savaitė: 2008 m. gegužės 7-8 d. EP plenarinė sesija Briuselyje
2008-05-08 - 14:23
Svarbiausi šioje EP sesijoje svarstyti klausimai – lobizmo reguliavimas, ES veiksmai sporto srityje, padėtis Gruzijoje bei ES žmogaus teisių politika.
Gegužės 7 d. popietę Parlamentas skyrė dėmesio Europos pinigų sąjungos dešimtmečiui, taip pat aptarė padėtį Gruzijoje bei kovą su apgaule leidžiamais įmonių katalogais. Tuo tarpu gegužės 8 d. deputatai paragino suteikti daugiau skaidrumo lobistų veiklai ES institucijose. Jie taip pat pasiūlė tobulinti sporto politiką bei veiksmingiau derinti ES šalių pozicijas ginant žmogaus teises. Parlamentas dar išreiškė savo pasiryžimą aktyviai dalyvauti rinkimų stebėjime, taip pat įvertino neseniai įsteigtą Transatlantinę ekonomikos tarybą bei ES santykius su Pietryčių Azijos šalimis. 20080430BRI28006
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Konstituciniai reikalai
Europos Parlamentas pritaria viešam lobistų registrui
2008-05-08 - 14:23
Briuselyje dirba apie 15 tūkst. lobistų (Europos Parlamente – 5 tūkst.) ir 2,5 tūkst. lobistinių organizacijų. Nors demokratijoje interesų grupių vaidmuo labai svarbus, jų veikla turėtų būtų kuo skaidresnė, kad būtų aišku, kas daro įtaką priimant sprendimus ir kaip skirstomi mokesčių mokėtojų pinigai. Gegužės 8 d. EP patvirtintoje ataskaitoje (547 balsai už, 24 prieš, 59 susilaikė) pritariama siūlymui registruoti ir viešai skelbti ES institucijoms įtaką darančių lobistų duomenis. Parlamentas pritaria Europos Komisijos siūlomai apibrėžčiai – „lobizmu vadinama veikla, kurią vykdant siekiama daryti įtaką ES institucijų politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesams“. EP pabrėžia, kad „lobistais turėtų būti laikomi visi šią apibrėžtį atitinkantys ES institucijoms nepriklausantys veikėjai“ – profesionalūs lobistai, verslo įmonės, nevyriausybinės organizacijos, tyrimų institucijos, profesinės sąjungos ir darbdavių organizacijos, pelno ir ne pelno organizacijos bei teisininkai, siekiantys daryti įtaką politikai. Kita vertus, lobistams skirtos taisyklės „netaikytinos valstybių narių regionams ir savivaldybėms, nacionalinėms ir Europos politinėms partijoms bei teisinį statusą pagal Sutartyse numatytą tvarką įgijusiems organams“. Europarlamentarai taip pat atmetė siūlymą laikyti bažnyčias lobistinėmis organizacijomis (177 balsai už, 316 prieš, 125 susilaikė). Europos Parlamentas dar 1996 m. sudarė savo lobistų registrą. Išplėtus EP galias, lobistai jame suaktyvėjo. „Siekiant užtikrinti ES teisėtumą ir piliečių pasitikėjimą ja, būtina visiems [lobistams] skaidriai užtikrinti vienodas galimybes dirbti visose Europos institucijose“, – pažymi europarlamentarai. Jie „teoriškai“ pritaria Europos Komisijos siekiui sukurti bendrą viešą ES institucijose veikiančių interesų grupių atstovų registrą. Vis dėlto Parlamentas „pasilieka teisę vertinti galutinį Komisijos pasiūlymo variantą ir tik tuomet spręsti, ar jam pritars“. Jeigu nepavyktų sukurti bendro registro, deputatai ragina Tarybą, Komisiją ir Parlamentą pripažinti atskirų institucijų registrus, o viešose jų interneto svetainėse pateikti nuorodas į kitus registrus, kad būtų galima palyginti lobistų teikiamą informaciją. EP „atkreipia dėmesį į Komisijos sprendimą pirmiausia įdiegti savanorišką registrą ir įvertinti šią sistemą po vienerių metų, tačiau nuogąstauja, kad ne tokie atsakingi lobistai vengs naudotis savanoriška sistema“. Parlamentas ragina visas tris svarbiausias ES institucijas per trejus metus „įvertinti, ar pakeitus sistemą lobistų veikla tapo skaidresnė“. Savo ruožtu europarlamentarai siūlo privalomai registruoti tuos lobistus, kurie pageidauja nuolat dirbti institucijose – tokia tvarka jau galioja Parlamente. Deputatai palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą įpareigoti registruojamų interesų grupių atstovus teikti finansinius duomenis. Tai duomenys apie profesionalių konsultavimo bendrovių ir teisės biurų apyvartą, kuri siejama su lobizmu ES institucijose; apie santykinį svarbiausių jų klientų indėlį į šią apyvartą; apie įmonėse ir prekybos asociacijose dirbančių lobistų patiriamas išlaidas, susijusias su tiesioginiu lobizmu ES institucijose; taip pat apie bendrą nevyriausybinių organizacijų ir tyrimų institucijų biudžetą bei pagrindinius jo finansavimo šaltinius. Pagal šiuo metu galiojančias taisykles Parlamento nariai turi deklaruoti savo finansinius interesus. Deputatai ragina EP biurą užtikrinti, kad europarlamentarai „deklaruotų bet kokią gaunamą pagalbą, nesvarbu, ar tai personalas, ar finansinė arba materialinė parama“. Savo ruožtu, EP nuomone, „turi būti užtikrinama Parlamento teisė visiškai savarankiškai spręsti, kiek jam svarbi pilietinės visuomenės atstovų pateikta nuomonė“, o „Parlamento nariai turėtų sugebėti patys priimti politinius sprendimus neatsižvelgdami į lobistų nuomonę“. „Kai kurie Parlamente jau veikiantys lobistai neturėtų prarasti saiko“, – priduriama ataskaitoje. Deputatai ragina toliau riboti kiekvienai organizacijai ir (arba) bendrovei išduodamų leidimų skaičių iki keturių“. Jie taip pat ragina Parlamento biurą „numatyti galimybes riboti neleistiną lankymąsi pastatų aukštuose, kuriuose yra Parlamento narių biurai“, tačiau pažymi, kad „lankymasis komitetų patalpose turėtų būti ribojamas tik ypatingomis aplinkybėmis“. 1996 m. EP taip pat parengė elgesio kodeksą, kuriame nustatytas įpareigojimas lobistams veikti vadovaujantis griežtomis etikos normomis. Europarlamentarai siekia, kad toks kodeksas galiotų ir kitose ES institucijose, o jį pažeidusiems lobistams būtų skiriamos nuobaudos – registracijos sustabdymas arba netgi pašalinimas iš registro. A6-0105/2008 Dėl interesų grupių atstovų (lobistų) veiklos Europos institucijose pagrindo sukūrimo Iniciatyvos procedūra. Svarstymas ir balsavimas: 2008-05-08
LT
1
REF-DOC
/activities/plenary/ta.do?language=LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Europos Parlamente – paramos žodžiai Gruzijai
2008-05-08 - 14:23
Gegužės 7 d. prasidėjusioje Europos Parlamento plenarinėje sesijoje deputatai skubos tvarka apsvarstė padėtį Gruzijoje. Daugelis kalbėjusiųjų nuogąstavo dėl Rusijos sprendimo padidinti savo kariuomenės pajėgas Abchazijoje, kuris sukėlė įtampą regione. Jie ragino ES Tarybą ir Europos Komisiją tarpininkauti sprendžiant konfliktą ir padėti apsaugoti Gruzijos teritorinį vientisumą. Vytautas Landsbergis (Europos liaudies partija) ragino EP aiškiai pareikalauti iš Rusijos: „Nutraukite karą! Šalin rankas nuo Gruzijos!“ Pasak deputato, „tai vienintelis būdas priversti Kremlių klausytis, [o] jei EP negali to pasakyti, jis turi prisiimti dalį atsakomybės“. Europarlamentaras prisiminė 1991 m. sausio 13 d. įvykius Vilniuje, kurių išvakarėse taipogi niekas neįspėjo SSSR nesiimti prievartos. Deputato nuomone, agresyvia laikysena Gruzijos atžvilgiu Rusija galbūt rengia dirvą naujojo prezidento D. Medvedevo veiksmams, o galbūt siekia paveikti artėjančius Gruzijos parlamento rinkimus, sustabdyti šios šalies ekonominę pažangą arba atkeršyti ES šalims už Kosovo pripažinimą. V. Landsbergis atkreipė dėmesį į ryšį tarp NATO sprendimo kol kas nepriimti Gruzijos ir padidėjusio Rusijos agresyvumo. Pažymėjęs, jog „tai visos Europos reikalas“, V. Landsbergis ragino Vokietiją tarpininkauti sprendžiant Rusijos ir Gruzijos konfliktą. Posėdyje kalbėję Europos Komisijos ir ES Tarybos atstovai išreiškė besąlygišką Sąjungos paramą Gruzijos suverenumui ir teritoriniam vientisumui. Prelegentai paragino į Rusijos valdžią atšaukti savo sprendimą dėl kariuomenės gausinimo Abchazijoje. Savo ruožtu kalbėtojai pažymėjo, jog dialogas – vienintelis būdas išspręsti konfliktą. „Jei Gruzija yra provokuojama – svarbu, kad ji nepasiduotų provokacijoms“, – teigė ES užsienio reikalų komisarė Benita Ferrero-Waldner . Savo ruožtu kalbėtoja pridūrė, jog Gruzija taip pat turėtų sustiprinti demokratiją šalies viduje. Dėl rezoliucijos šiuo klausimu Parlamentas balsuos birželio 5 d. Briuselyje. Svarstymas: 2008-05-07
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Sportas
Sporte neturi būti diskriminavimo, mano europarlamentarai
2008-05-08 - 14:23
Lisabonos sutartyje pirmąkart bus paminėta sporto reikšmė Europos visuomenei. Nors ES kompetencija šioje srityje ribota, europarlamentarai ragina Sąjungą sustiprinti kovą su dopingu, užkirsti kelią diskriminavimui parenkant sportininkus, taip pat užtikrinti lažybų sąžiningumą bei teisingai paskirstyti pelną iš sporto renginių transliacijų. Gegužės 8 d. patvirtintai EP ataskaitai šiuo klausimu pritarė 518 europarlamentarų, nepritarė 49, o susilaikė 9. Neseniai paskelbtoje Europos Komisijos Baltojoje knygoje sporto tema rašoma, kad apie 60 proc. europiečių reguliariai sportuoja. ES veikia apie 700 tūkst. sporto klubų. 2004 m. sportas sukūrė 407 mlrd. eurų pridėtinės vertės (3,4 proc. ES bendrojo nacionalinio produkto) bei suteikė 15 mln. darbo vietų. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sporto reikšmė visuomenei bus pirmąkart paminėta ES sutartyje. EP pranešėjas šiuo klausimu Manolis Mavrommatis (Europos liaudies partija, Graikija) teigia, jog tai „svarbus žingsnis Europos sporto politikos link“. Vis dėlto kol kas sporto sritį pirmiausia reguliuoja pačios valstybės, o ES kompetencija joje yra ribota – pavyzdžiui, ji gali užtikrinti, kad sporte nebūtų diskriminavimo dėl tautybės, neįgalumo, lytinės orientacijos ir pan. Deputatai ragina kitų metų ES biudžete numatyti atskirą eilutę parengiamiesiems veiksmams sporto srityje, taip pat parengti aiškias Sąjungos teisės aktų taikymo sporto sričiai gaires. Nors daugumą su sportu susijusių klausimų gali išspręsti pačios sporto organizacijos, europarlamentarų nuomone, svarbu plėtoti šių organizacijų ir Europos Komisijos dialogą. ES šalys ir sporto organizacijos raginamos užtikrinti, kad priimant naujus žaidėjus būtų laikomasi ES imigracijos taisyklių, taip pat veiksmingiau įsitraukti į kovą su prekyba žmonėmis ir šiuo tikslu sukurti solidarumo fondą. Savo ruožtu FIFA turėtų persvarstyti nepilnamečių žaidėjų priėmimo taisykles, mano EP. Tuo tarpu Sąjungos šalys raginamos griežčiau prižiūrėti, kad, remiantis FIFA taisyklėmis, futbolininkai iki 16 metų nebūtų perkeliami į kitą valstybę, o pirmasis jų kontraktas būtų su klubu, kuriame jie treniravosi. Europarlamentarai ragina valstybes bei sporto organizacijas nepriimti diskriminuojančių taisyklių, pagal kurias tam tikras komandos žaidėjų kiekis turi būti parinktas iš konkrečios šalies (kaip žinia, FIFA siūlo nustatyti, jog 6 iš 11 futbolo klubo žaidėjų turi būti tinkami šalies futbolo rinktinei). Kita vertus, Europos Komisija raginama pripažinti, kad priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos skatinti šalies mokymo programose dalyvavusius žaidėjus, yra teisėtos, jei jos nėra grindžiamos pilietybe. Parlamentas kviečia stiprinti moterų vaidmenį sporte. Valstybės raginamos neleisti rengti sporto varžybų, kuriose moterims skiriami mažesni apdovanojimai negu vyrams, o valdžios institucijos ir sporto organizacijos – kovoti su visų formų diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija sporto renginiuose. Deputatai nuogąstauja dėl galimo lošimų rinkos liberalizavimo. Kita vertus, jie pritaria tam, kad loterija būtų naudojama sportui remti, tačiau ragina Europos Komisiją bei valstybes priimti atitinkamus teisės aktus, kad lažybos neturėtų sportui neigiamos įtakos (pavyzdžiui, kai iš anksto sutariama rungtynių baigtis). Savo ruožtu Parlamentas ragina toliau taikyti pridėtinės vertės mokesčio lengvatas sportinei veiklai. Kadangi televizijos transliavimo teisių pardavimas yra didžiausias profesionalių Europos sporto klubų pajamų šaltinis, EP ragina užtikrinti, kad šios pajamos atitektų ne vien didžiausiems klubams. Deputatai siūlo ES šalims ir jų sporto federacijoms sutarti dėl kolektyvinio žiniasklaidos transliacijų teisių pardavimo, kad būtų galima sąžiningai paskirstyti iš jo gautą pelną tarp profesionalių ir mėgėjiškų sporto klubų. EP taip pat kviečia stiprinti intelektinės nuosavybės teises sporte. Savo ruožtu europarlamentarai ragina sugriežtinti kovą su dopingo vartojimu. Jų nuomone, Europos Komisija turėtų prilyginti prekybą dopingo preparatais prekybai uždraustais vaistais. Be to, raginama užtikrinti, kad sportininkų varžybų tvarkaraštis nebūtų pernelyg perkrautas, nes tai verčia juos vartoti neleistinus preparatus. Manolis MAVROMMATIS PPE-DE GR A6-0149/2008 Dėl Baltosios knygos dėl sporto Iniciatyvos procedūra. Svarstymas ir balsavimas: 2008-04-08
LT
1
REF-DOC
/activities/plenary/ta.do?language=LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Plėtra ir bendradarbiavimas
Europarlamentarai pažymi mikrokreditų svarbą
2008-05-08 - 14:23
Mikrokreditai – tai nedidelės paskolos, kurias gali gauti mažos įmonės bei neturtingi žmonės, nepajėgūs gauti banko paskolą. Jų įteisinimas leido sėkmingai kurti nepriklausomus užimtumo projektus, kovoti su skurdu, ypač besivystančiose šalyse, ir gerinti gyvenimo sąlygas. Rašytiniame pareiškime šia tema europarlamentarai prašo Europos Komisijos ir ES Tarybos pripažinti mikrokreditų svarbą ES kaimynystės bei vystymosi politikoje. Tokios paskolos, pradėtos teikti besivystančiose šalyse, vėliau išpopuliarėjo ir ES, ypač naujosiose Sąjungos narėse. Pernai lapkritį Europos Komisija paskelbė planus skatinti ES šalyse palankią aplinką mikrokreditams, ES lygmeniu siūlyti ekspertų patarimus mikrokreditus teiksiančių nebankinių institucijų kūrimui, taip pat telkti reikalingą kapitalą sukuriant Europos mikrokreditų fondą, dalyvaujant Europos investicijų bankui bei Europos investicijų fondui. Rašytiniame pareiškime šia tema europarlamentarai prašo Europos Komisijos ir ES Tarybos pripažinti mikrokreditų svarbą, stiprinti su jais susijusias moterims skirtas programas, taip pat skirti žmogiškųjų ir ekonominių išteklių mikrokreditavimo projektams besivystančiose šalyse, ypač Viduržemio jūros valstybėse. Savo ruožtu EP nariai siūlo sukurti Jungtinę mikrokreditavimo asociaciją, kuri būtų atsakinga už mikrokreditavimo projektų patikimumo kontrolę. Rašytinį pareiškimą šiuo klausimu pasirašė 424 europarlamentarai – daugiau kaip pusė visų EP narių, todėl po paskelbimo plenarinėje sesijoje jis tapo oficialiu Parlamento dokumentu. P6_DCL(2008)0002 Dėl mikrokreditų Paskelbta: 2008-05-08
-//EP//TEXT WDECL P6-DCL-2008-0002 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Žmogaus teisės
ES šalys raginamos sutarti dėl veiksmingos žmogaus teisių politikos
2008-05-08 - 14:23
Nors ES yra įsteigusi Pagrindinių teisių agentūrą, o Europos Parlamentas kasmet teikia Sacharovo premiją žmogaus teisių gynėjams, europarlamentarai „apgailestauja, kad ES vis dar nevykdo nuoseklios ir be nuolaidų politikos, kuria būtų remiamos ir skatinamos žmogaus teisės visame pasaulyje“. Gegužės 8 d. patvirtintoje EP ataskaitoje (533 balsai už, 63 prieš, 41 susilaikė) ypač smerkiami žmogaus teisių pažeidimai Rusijoje, Baltarusijoje ir Kinijoje. „Faktas, kad ES nevykdo demaršų dėl žmogaus teisių gynėjų tokiose šalyse kaip Kinija, Tunisas, Etiopija, Iranas ir Rusija, rodo nepakankamą ES valstybių narių sutarimą, kai atskiros valstybės narės pirmenybę teikia skirtingiems užsienio politikos interesams ir dėl to bendri veiksmai pasidaro neįmanomi“, – pažymi europarlamentarai. Jie ragina stiprinti ES bendrąją užsienio ir saugumo politiką, kad žmogaus teisių skatinimas būtų laikomas jos prioritetu. Parlamentas „pakartoja savo reikalavimą, kad žmogaus teisių klausimai būtų svarstomi aukščiausiu politiniu lygiu“, taip pat atsispindėtų derybose su ES nepriklausančiomis šalimis ir su jomis pasirašomose sutartyse. Deputatų nuomone, „taiki, neprievartinė žmogaus teisių gynyba – tinkamiausia priemonė siekiant užtikrinti, kad žmogaus teisių principai būtų visapusiškai įgyvendinti, puoselėjami, propaguojami ir gerbiami“. Pasak europarlamentarų, „tokios politikos skatinimas turėtų tapti ES žmogaus teisių ir demokratijos srities politikos prioritetu“. Jie siūlo kitąmet surengti Europos konferenciją dėl neprievartinės kovos, o 2010 m. paskelbti Europos neprievartinės kovos metais. EP dar kartą ragina ES Tarybą ir Europos Komisiją nustatyti „ypatingą susirūpinimą“ keliančias šalis, kuriose ypač sudėtinga skatinti žmogaus teises, ir tuo tikslu parengti kriterijus, kuriais remiantis būtų galima įvertinti šalių rodiklius žmogaus teisių srityje. Europarlamentarai „smerkia Baltarusijos valdžios organų priemones, [...] dėl kurių opozicijos atstovai patiria pažeminimą ir smurtą“. Jie apgailestauja, kad Baltarusijoje liko įregistruotos tik penkios žmogaus teisių organizacijos ir jos nuolat patiria valdžios bauginimus bei kontrolę, o kitų žmogaus teisių grupių paraiškos dėl jų įregistravimo atmetamos. Deputatai pakartotinai ragina šalies valdžią „nutraukti Baltarusijos žmogaus teisių gynėjų ir pilietinės visuomenės aktyvistų bauginimus, persekiojimą, kryptingus areštus ir baudžiamąjį persekiojimą politiniu pagrindu“. EP taip pat „smerkia mirties bausmės Baltarusijoje taikymą, kuris prieštarauja Europos vertybėms“. Parlamentas „smerkia nenutrūkstamą žurnalistų, žmogaus teisių gynėjų, politinių kalinių ir nevyriausybinių organizacijų persekiojimą“ Rusijoje. Deputatai apgailestauja, kad „ES ir Rusijos konsultacijos žmogaus teisių klausimais dar nedavė pakankamų rezultatų“, taip pat nepavyko „pasiekti politinių pokyčių dėl padėties Čečėnijoje ir kitose Kaukazo respublikose, dėl nebaudžiamumo ir teismo organų nepriklausomumo, elgesio su žmogaus teisių gynėjais ir politiniais kaliniais, įskaitant M. Chodorkovskį, žiniasklaidos nepriklausomumo ir žodžio laisvės, elgesio su tautinėmis ir religinėmis mažumomis, pagarbos teisėtumui ir žmogaus teisių apsaugos ginkluotuose pajėgose, diskriminavimo dėl lytinės orientacijos ir kitų klausimų“. Savo ruožtu EP smerkia Rusijos nenorą iš anksto įsileisti pakankamai tarptautinių balsavimo stebėtojų [...] ir todėl „kelia klausimą dėl 2007 m. parlamento rinkimų ir 2008 m. prezidento rinkimų demokratiškumo“. Parlamentas ragina Europos Komisiją ir ES Tarybą veiksmingiau remti Tarptautinio baudžiamojo teismo įsteigimą bei skatinti visuotinį Romos statuto ratifikavimą (2007 m. gruodį jį buvo ratifikavusios 105 šalys). EP primygtinai ragina Čekiją, kuri yra vienintelė ES valstybė, neratifikavusi Romos statuto, tai nedelsiant padaryti, o Rumuniją – nutraukti su JAV pasirašytą dvišalį susitarimą dėl neliečiamybės. EP taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad Graikija, Latvija, Lietuva, Slovakija ir Vengrija nepasirašė Jungtinių Tautų Konvencijos prieš kankinimą fakultatyvinio protokolo, o dar 11 ES šalių jo neratifikavo. Europarlamentarai ragina visas šias šalis pasirašyti ir (arba) ratifikuoti minėtą protokolą. Parlamentas „reiškia susirūpinimą dėl sunkių žmogaus teisių pažeidimų Kinijoje ir pabrėžia, kad nepaisant režimo duotų pažadų, susijusių su artėjančiomis olimpinėmis žaidynėmis, padėtis žmogaus teisių srityje iš esmės nepagerėjo“. Europarlamentarai ragina intensyvinti ES ir Kinijos žmogaus teisių dialogą. Jie taip pat „rimtai susirūpinę“, kad 2007 m. Irane toliau mažėjo pagarba žmogaus teisėms, ypač žodžio ir susirinkimų laisvėms. Savo ruožtu EP ragina tarptautinėje arenoje veiksmingiau kovoti su moterų diskriminavimu ir vaikų išnaudojimu, taip pat kviečia ES įgyvendinti tarptautinius kovos su persekiojimu ir diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės projektus. Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės Europos liaudies partijos vardu kalbėjusi Laima Liucija Andrikienė pabrėžė didelį šios frakcijos dėmesį žmogaus teisėms, ypač tokiose šalyse kaip Kinija, Rusija bei Iranas, nes „žmogaus teisių padėtis šiose šalyse kelia didelį susirūpinimą“. Europarlamentarė ragino patobulinti ES taikomas priemones žmogaus teisių srityje bei sustiprinti paramą žmogaus teisių gynėjams. Kalbėtoja taip pat pažymėjo pilietinės visuomenės dalyvavimo svarbą, nes „be aktyvaus nevyriausybinių organizacijų dalyvavimo politikų pastangos dažnai liktų tik deklaracijomis“. Savo ruožtu deputatė pažymėjo, jog „dėl skirtingų įsitikinimų, patyrimų ir kultūrų“ EP nariai nevienodai vertina kai kuriuos reiškinius – pavyzdžiui, seksualinę ir reprodukcinę sveikatą. „Sprendžiant tokius kontraversiškus klausimus, geriausias matas yra kitų žmonių, pirmiausia vaikų, moterų, teisės, todėl, pavyzdžiui, pedofilija (kai kas tai bando dangstyti seksualinės sveikatos terminu) neturi būti toleruojamos“, – teigė L.L. Andrikienė. Tuo tarpu Ona Juknevičienė (Liberalų ir demokratų aljansas) stebėjosi, kad „nei ataskaitoje, nei rezoliucijoje [nėra] nė žodžio apie žmogaus teisių apsaugą ar pažeidimus Bendrijoje“. Deputatė tęsė: „Ar pas mus nėra žmogaus teisių pažeidimų? Jei yra – gal jie labai operatyviai ir teisingai išsprendžiami? Nei viena, nei kita. Matyt, yra lengviau kalbėti apie kitų nuodėmes negu išpažinti savas. Ar nematome, kaip Londone legalios įdarbinimo agentūros paverčia vergais imigrantus iš Lietuvos ar Lenkijos? Kaip Paryžiuje N. Sarkozy nurodymu masiškai areštuojami atseit nelegalūs gyventojai? Kaip Romoje neteisėtai susidorojama su rumunais? Nukentėjusieji, žinoma, gali kreiptis į Strasbūrą. Ten po kelerių metų – nes bylų tūkstančiai – tikriausiai atstatys teisingumą. Bet žmogui svarbi kiekviena diena ar net valanda. Esame išrinkti dirbti saviems žmonėms, [jiems] atstovauti ir ginti jų teises. Atsisukime į juos. Europoje kiekvienas žmogus turi būti saugus.“ Marco CAPPATO ALDE IT A6-0153/2008 Dėl 2007 m. metinės ataskaitos dėl žmogaus teisių pasaulyje ir ES politikos šioje srityje Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2008-05-07. Balsavimas: 2008-05-08
LT
1
REF-DOC
/activities/plenary/ta.do?language=LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Žmogaus teisės
Europos Parlamentas ketina aktyviai dalyvauti rinkimų stebėjime
2008-05-08 - 14:23
Rinkimų stebėjimas padeda įtvirtinti jų teisėtumą visuomenės akyse, užkirsti kelią sukčiavimui, taip pat stiprinti demokratiją ir apsaugoti žmogaus teises. Kasmet ES rinkimų stebėjimo misijoms skiriama daugiau kaip 30 mln. eurų. Rinkimų stebėjime aktyviai dalyvauja ir Europos Parlamentas. Gegužės 8 d. patvirtintoje jo ataskaitoje (605 už, 11 prieš, 16 susilaikė) raginama toliau teikti prioritetą šiai svarbiai sričiai. ES stebi rinkimus bendradarbiaudama su Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuru (angl. ODIHR). Rinkimų stebėjime aktyviai dalyvauja ir Europos Parlamentas, suformuodamas stebėtojų delegacijas iš savo narių bei buvusių narių. Europos Parlamentas „patvirtina savo pasiryžimą prisidėti prie demokratinių procesų stiprinimo ir dažniau stebėti rinkimus“. Deputatai „džiaugiasi svariu ES rinkimų stebėjimo misijų indėliu stiprinant demokratinius procesus, didinant pagarbą žmogaus teisėms, pagrindinėms laisvėms, geram valdymui ir teisėtumui, o ypač stiprinant rinkimų procesus visame pasaulyje“. EP ragina toliau teikti pirmenybę rinkimų stebėjimui naujose demokratinėse ir besivystančios demokratijos šalyse, nes „būtent šios valstybės gauna daugiausia naudos iš tarptautinio rinkimų stebėjimo ir po to pateikiamų rekomendacijų“. EP nariai pageidauja, kad visos Sąjungos institucijos, ypač Taryba ir valstybių narių vyriausybės, aptartų ES rinkimų stebėjimo misijų išvadas ir rekomendacijas plėtodamos politinį dialogą su susijusiomis šalimis ir jas įtrauktų į savo pareiškimus bei tolesnius veiksmus. Europarlamentarai „ypač smerkia tai, kad tam tikros ESBO priklausančios valstybės neseniai pradėjo riboti ES rinkimų stebėjimo misijų trukmę, taip pat atsisako arba delsia stebėtojams išduoti vizas“. EP siūlo „parengti kitų rinkimų procesų stebėjimo priemonių, skirtų tiems atvejams, kai neįmanoma išsiųsti visaverčių ES rinkimų stebėjimo misijų“. Deputatai ragina Europos Komisiją ir ES Tarybą „būti pasirengusias laiku paskelbti griežtus viešus pareiškimus dėl tokiomis aplinkybėmis vykstančių rinkimų“. Parlamentas ragina ES rinkimų stebėtojus „susilaikyti nuo bet kokio elgesio, kurį vietos gyventojai galėtų suvokti kaip globėjišką, rodantį viršenybę arba nepagarbą vietos kultūrai“. Deputatai mano, jog „prieš rinkimus stebėtojai turėtų susitikti ne tik su kandidatais ir rinkimų komisijos nariais, bet ir su kitomis šalies, kurioje vyksta rinkimai, gyventojų grupėmis“. EP nuomone, „šalies, kurioje vyksta rinkimai, kalbos mokėjimas (pvz., Bolivijoje – ispanų kalbos) turėtų būti pagrindinis stebėtojų skyrimo kriterijus, nes stebėtojai, galintys tiesiogiai bendrauti su vietos gyventojais, gali lengviau suprasti tos šalies socialinę ir politinę padėtį“.
EP pabrėžia, jog „rinkimų stebėjimas – tai tik pirmasis žingsnis demokratijos link“. Pasak deputatų, „jį reikia papildyti kitais, tinkamai finansuojamais veiksmais ir porinkiminėmis priemonėmis demokratijai remti – visų pirma teikti paramą valstybių parlamentų gebėjimų ugdymui, politinėms partijoms, valstybės tarnyboms, nevyriausybiniams veikėjams ir pilietinei visuomenei, taip pat skatinti pagarbą žmogaus teisėms ir tinkamą valdymą“. „Tai, kad rengiami rinkimai, negali būti laikoma vieninteliu absoliučiu demokratijos požymiu, – pažymi europarlamentarai ir priduria: – Tam tikros šalies, kurioje vyko rinkimai, demokratiškai išrinktas parlamentas nėra svarbi institucija, jei parlamentui nėra suteikta pakankamai įgaliojimų ir jis yra priklausomas nuo vykdomosios valdžios“. José Ignacio SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA PPE-DE ES Véronique DE KEYSER PSE BE A6-0138/2008 Dėl ES rinkimų stebėjimo misijų: tikslai, patirtis ir būsimi iššūkiai Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2008-05-07. Balsavimas: 2008-05-08
LT
1
REF-DOC
/activities/plenary/ta.do?language=LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Briuselyje – solidarumas su Mianmaro žmonėmis ir kritika jo valdžiai
2008-05-08 - 14:23
Gegužės 7 d. prasidėjusiame Europos Parlamento plenariniame posėdyje jo pirmininkas Hans-Gert Pöttering išreiškė EP solidarumą su Mianmaro (Birmos) žmonėmis, nukentėjusiais nuo tropinio uragano, kurio metu žuvo dešimtys tūkstančių žmonių. Savo ruožtu EP vadovas kritikavo Mianmaro valdžios nesugebėjimą valdyti padėtį, taip pat pareikalavo paleisti žmogaus teisių gynėją Aung San Suu Kyi. EP pirmininkas H.-G. Pöttering pažymėjo: „Šalį valdanti karinė chunta akivaizdžiai pablogino padėtį, elgdamasi netinkamai. Prevencija nebuvo užtikrinta, o gyventojai nesulaukė greitos pagalbos. Be to, sprendimas gegužės 10 d. vis vien surengti konstitucinį referendumą rodo rūpesčio ir legitimumo stoką.“ Teigiamai įvertinęs Mianmaro valdžios sprendimą neprieštarauti tarptautinei pagalbai, Parlamento pirmininkas ragino paleisti Sacharovo premijos laureatę Aung San Suu Kyi, „kad ji galėtų dirbti savo tautos laisvės ir demokratijos labui“. Pareiškimas: 2008-05-07
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080430BRI28006 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
