P6_TA(2006)0296
Aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimas
A6-0201/2006
Europos Parlamento rezoliucija dėl aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimo ( 2005/2249(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui "Aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimas" ( COM(2005)0459 ),
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją "Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai" Priimti tekstai
,
P6_TA(2005)0433 .
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą bei Transporto ir turizmo komiteto nuomonę ( A6-0201/2006 ),
A.
kadangi ES yra įsipareigojusi išvengti pavojingos klimato kaitos ir užsibrėžusi visuotinį tikslą siekti, kad pasaulio temperatūra kiltų ne daugiau kaip +2°C lyginant su priešindustriniais lygiais,
B.
kadangi pirmiau minėtoje savo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pareiškė, kad išsivysčiusios šalys turėtų labai sumažinti emisiją – 30 % iki 2020 m. ir 60 % – 80 % iki 2050 m.,
C.
kadangi aviacijos poveikis klimato kaitai yra didelis ir dar didėja,
D.
kadangi tarptautinei aviacijai nėra taikomi Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) ir jos Kioto protokolo įsipareigojimai ar kokie kiti tarptautiniai įsipareigojimai klimato kaitos srityje,
E.
kadangi ES turėtų imtis vadovaujamo vaidmens kovoje su klimato kaita ir parodyti pavyzdį, imdamasi regioninių ir išankstinių veiksmų spręsti aviacijos poveikio klimatui problemą,
1.
sveikina Komisijos komunikatą ir tai, kad ji pripažįsta, jog reikia imtis visa apimančių priemonių, įskaitant reguliavimo, ekonomines, technologines ir operacines priemones, siekiant išspręsti visus su aviacijos poveikiu klimatui susijusius klausimus, taikant "teršėjas moka" principą ir užtikrinant visišką sąnaudų internalizavimą;
2.
pabrėžia, kad bendras pasirinktų politikos priemonių tikslas turi būti aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimas rentabiliu būdu; mano, kad šios politikos priemonės turėtų būti pasirinktos taip, kad kuo labiau sumažėtų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisija, o konkurencijos, vykstančios tarp Europos vežėjų ir ne Europos Sąjungoje įsikūrusių vežėjų, iškraipymai būtų kuo mažesni, taip pat kad sumažėtų nesąžininga konkurencija tarp ES oro ir kito transporto sektorių;
3.
pabrėžia, kad šiuo požiūriu reikėtų pašalinti bet kokią nereikalingą biurokratinę naštą, ypač atsižvelgiant į rinkoje esančius smulkiuosius oro vežėjus;
4.
visiškai pritaria Komisijos ketinimams įvesti žibalo mokestį ir pabrėžia būtinybę kuo greičiau pradėti šį procesą, pareikalaujant jį įvesti visiems vidaus reisams ir skrydžiams ES viduje (numatant galimybę atleisti nuo mokesčio visus vežėjus, skraidančius maršrutais, kuriuose dirba ne ES vežėjai); ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl priemonių, padėsiančių pasiekti, kad šis mokestis būtų taikomas visame pasaulyje;
5.
pabrėžia būtinybę kuo greičiau siekti rezultatų naujose derybose dėl oro paslaugų susitarimų, ypač susitarimo su JAV, kad be papildomų sąlygų būtų galima vienodai apmokestinti ES vežėjams ir ES nepriklausantiems vežėjams tiekiamą kurą;
6.
pabrėžia, kad dėl oro transportui taikomų mokesčių išimčių ir kitų pusiausvyrą trikdančių veiksnių atsiranda nesąžininga konkurencija tarp aviacijos ir kitų transporto sektorių;
7.
pabrėžia, kad tai ypač apsunkina geležinkelių sektorių, nes geležinkelių transportui taikomi ne tik mokesčiai, bet ir ES išmetamųjų teršalų prekybos sistema (ES TPS), kuri gerokai padidina aplinkai nežalingos transporto sistemos sąnaudas;
8.
pabrėžia, kad dėl konkurencijos tarp transporto sektorių iškraipymo atsiranda ir konkurencijos tarp turistinių regionų iškraipymas, o tai nepalanku tiems regionams, kurie daugiausia pasiekiami automobiliais, autobusais arba geležinkeliu;
9.
pabrėžia, kad būtina apsvarstyti teisingą aplinkos problemų, kilusių dėl aviacijos, sprendimą;
10.
ragina įvesti mokesčius, kurie būtų žingsnis visiškai internalizuojant sąnaudas; jų dydis ir mastas atspindėtų, kiek prekyba teršalų išmetimo leidimais atitinka pirmiau pateiktus reikalavimus;
11.
prašo ypatingą dėmesį atkreipti į labiausiai izoliuotų teritorijų, kurios yra ypač priklausomos nuo oro transporto paslaugų, padėtį, ir ypač į salų arba atokiausių regionų, kuriuose nėra kitų susisiekimo galimybių arba jos yra labai ribotos, padėtį;
12.
džiaugiasi buvusio Europos Vadovų Tarybos Pirmininko ir Austrijos kanclerio Wolfgango Schüsselio kalba Europos Parlamente, kurią jis pasakė 2006 m. sausio18 d. ir kurioje jis iškėlė šią problemą, taip pat paprašė Tarybai pirmininkaujančios valstbės narės apsvarstyti konkrečius pasiūlymus apie tai, kaip imtis spręsti šią problemą;
13.
pabrėžia, kad reikia kuo skubiau pradėti geriau valdyti oro eismą siekiant sumažinti CO2 emisiją, kondensacines valktis ir plunksninių debesų susidarymą, ir tai turi būti rentabilios priemonės;
14.
ragina toliau vykdyti mokslinius tyrimus, kad geriau suprastume tai, kokį bendrą poveikį klimato kaitai daro aviacija; mano, kad ypač svarbu būtų aiškiai apibūdinti kondensacinių valkčių (vandens garų) poveikį, taip pat sužinoti, kiek skraidymas žemesniame aukštyje sumažintų bendrą emisiją ir poveikį klimatui, taip pat įvertinti šiltnamio efektą, kurį sukelia į stratosferą patenkantys aerozoliai;
15.
ragina Komisiją skatinti masiškai pradėti naudoti aviacijoje biodegalus ir taip prisidėti prie klimatą keičiančio poveikio mažinimo;
16.
pabrėžia, kad Septintojoje mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos (MTTP) pagrindų programoje taip pat reikėtų teikti prioritetą moksliniams tyrimams ir plėtrai, susijusiems su neteršiančių variklių technologijomis ir alternatyviais degalais; mano, kad reikia siekti kompleksinio požiūrio, kuriame derėtų prekiavimas leidimais išmesti teršalus ir neteršiančiais varikliais ir degalais, siekiant sumažinti kitų nei CO2 medžiagų emisiją aviacijos sektoriuje;
17.
taip pat mano, kad būtina ir toliau siekti mokslinių ir techninių tikslų norint gerinti orlaivių ir malūnsparnių kuro sunaudojimo efektyvumą;
18.
pažymi, kad, sprendžiant išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo klausimą, lemiamą reikšmę turi Septintosios MTTP pagrindų programos priemonės, skirtos technologinėms naujovėms kosminės ir civilinės aviacijos sektoriuose skatinti, ir geresnis oro eismo valdymas, kuriam sąlygas sudarys teisės aktai dėl Bendro dangaus;
19.
ragina Komisiją nedelsiant imtis iniciatyvos tobulinti oro eismo kontrolę ir oro eismo valdymą pagal (angl. SESAR) projektą ir teisės aktus dėl Bendro dangaus, siekiant didinti kuro sunaudojimo efektyvumą skrydžių metu ir mažinti kondensacinių valkčių susidarymą arba jų išvengti;
20.
ragina Komisiją užtikrinti, kad Septintosios MTTP pagrindų programos asignavimai būtų skiriami pagal Bendrųjų mokslinių tyrimų antraštinę dalį siekiant pagerinti ekologiją ir orlaivių bei sraigtasparnių variklių kuro sunaudojimo efektyvumą;
Aviacijos įtraukimas į ES prekybos teršalų išmetimo leidimais sistemą (ES PTS)
21.
pripažįsta, kad prekyba teršalų išmetimo leidimais gali būti visapusiško priemonių rinkinio, skirto klausimams dėl aviacijos poveikio klimatui spręsti, sudedamąja dalimi, jei tik ji bus tinkamai parengta;
22.
pabrėžia, kad bet kurios prekybos teršalų išmetimo leidimais sistemos veiksmingumas aplinkai priklausys nuo to, ar jos geografinė aprėptis pakankamai plati, nuo griežtų apribojimų, pradinių paskirstymų visiško aukcionavimo, nuo technologinio lygio ir ankstyvųjų veiksmų, į kuriuos buvo atsižvelgta paskirstant visą poveikį klimatui ir imantis spręsti šią problemą;
23.
prašo Komisiją nedelsiant pateikti poveikio specialiems parametrams, nurodytiems siūlomuose sistemų projektuose, įvertinimą, t. y. aviacijai nustatytą aukščiausią ribą, atitiktį, dalyvaujančio subjekto parinktį (orlaivių operatoriai, oro linijos ar oro uostai), ir pateikti pasiūlymą siekiant užtikrinti, kad ES PTS būtų galima taikyti ne Europos Sąjungos oro linijoms;
24.
siūlo numatyti atskirą schemą, skirtą aviacijos išmetamiems teršalams, pripažindamas, kad pagal JTBKKK ir Kioto protokolą nesant teisiškai privalomų įsipareigojimų dėl tarptautinės aviacijos išmetamų teršalų, aviacijos sektorius bus nepajėgus dalyvauti ES PTS;
25.
pažymi, kad atsiskaitymą gerokai supaprastintų atskira uždara sistema; mano, kad, jeigu oro transporto bendrovėms bus leista pirkti iš ES PTS, pirkimas turėtų būti kruopščiai ribojamas;
26.
pabrėžia, kad jei aviacija pagaliau būtų įtraukta į ES PTS, 2008–2012 m. laikotarpiu turėtų būti vykdomi bent bandomieji atskiros schemos projektai;
27.
pažymi, kad galimą išorinių kreditų atėjimą į atskirą sistemą (pvz., taikant Švarios plėtros mechanizmą ir bendrąjį įgyvendinimą) arba valstybių, kurios nėra pasirašiusios Kioto protokolo, kreditų iš regioninių apribojimo ir prekybos schemų (angl.
cap-and-trade schemes
) atėjimą būtina sumažinti iki minimumo apribojant iki tokio lygio, kuris užtikrintų sektoriaus indėlį į bendrą tikslą – įveikti klimato kaitą, taip pat užtikrintų biurokratijos sumažinimą iki minimumo ir skaidrumo padidėjimą;
28.
siūlo taikyti specialias sąlygas (jei aviacija pagaliau būtų integruota į ES PTS), kurios užtikrintų, kad rinka nebūtų tiek iškreipta, kad pakenktų mažiau apsaugotiems sektoriams: riboti rinkoje perkamų teršalų išmetimo leidimų skaičių bei įtvirtinti reikalavimą, kad, prieš perkant leidimus, būtų privaloma tam tikra dalimi sumažinti teršalų išmetimą;
29.
ragina Komisiją numatyti kitas politikos priemones, kartu su ES PTS skirtas spręsti ne su CO2 išmetimu susijusį aviacijos poveikį; mano, kad jei kuris nors poveikis nėra aiškus, politiką reikėtų grįsti atsargumo principu; mano, kad be poveikio klimatui, ypatingą dėmesį reikėtų skirti oro taršai ir triukšmui, atsirandantiems lėktuvams kylant ir leidžiantis; ragina Komisiją skatinti mokslinių tyrimų programas, kuriomis siekiama sukaupti daugiau mokslinių žinių apie ne su CO2 išmetimu susijusį aviacijos poveikį, ir remti Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos veiksmus kuriant NOx medžiagų išmetimo standartus;
30.
neatmeta galimybės, kad ateityje būtų naudojamos ir papildomos vietinės priemonės;
Aviacijos schemos taikymo sritis
31.
mano, kad aviacijos schema, kaip pirmasis etapas, turėtų apimti visus skrydžius iš bet kurio ES oro uosto ir į bet kurį ES oro uostą (jei galima, ir tarpžemyninius skrydžius per ES oro erdvę), nepaisant rūpimų oro linijų kilmės šalies, kad būtų sudarytos vienodos galimybės veikti operatoriams, vykdantiems skrydžius įvairiomis kryptimis, užtikrinti, kad rinkos neiškreiptų skrydžiai į ES nepriklausančius oro uostus, užtikrinti aplinkosaugos efektyvumą ir padėti išvengti kryžminio subsidijavimo bei daryti poveikį orlaivių modeliavimui; pabrėžia, kad reikia kuo greičiau pradėti taikyti pasaulinę prekybos teršalų išmetimo leidimais sistemą;
32.
pažymi, kad Komisija, kruopščiai įvertinusi, laikosi nuomonės, kad tokia plati aprėptis neprieštarauja tarptautiniams susitarimams, t. y. PPO taisyklėms; prašo Komisijos ir Tarybos apginti šią poziciją nuo galimų trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų puolimų;
Pradinis paskirstymas
33.
pabrėžia, kad bendras pradinis paskirstymas turėtų būti apibrėžtas pagal Kioto įsipareigojimus ir jokiu būdu neturėtų leisti didinti išmetamų teršalų kiekio, palyginti su baziniais metais;
34.
mano, kad pradinę paskirstymo sumą būtina numatyti ES lygiu, kadangi ją nustatydamos valstybės narės rizikuotų skirti pernelyg daug, o tai iškreiptų rinką ir keltų grėsmę schemos aplinkosaugos efektyvumui;
35.
pabrėžia, kad paskirstymo metodas turėtų būti toks, jog tiesiogiai ar netiesiogiai nebūtų baudžiamos tos bendrovės, kurios jau pradėjo naudoti efektyvius lėktuvus, kad ankstyvieji veiksmai būtų pripažįstami bet kuriomis aplinkybėmis ir kad didžiausias spaudimas keistis būtų taikomas tiems vežėjams, kurie neefektyviai naudoja kurą;
Paskirstymo pobūdis
36.
mano, kad aukcionai yra geriausias būdas leidimams paskirstyti, nes toks būdas atspindi dinamišką sektoriaus pobūdį, neapribojant naujų dalyvių arba tų regionų, kuriems dar reikia plėtoti šį sektorių;
37.
pažymi, kad aukcionai taip pat atitinka principo "teršėjas moka" reikalavimus, o tai, esant tinkamai įkeistam pelnui, padės aplinkai, o be to, aukcionai padeda savaime atlyginti operatoriams už jų gerą veiklą praeityje ir ateityje;
38.
pabrėžia, kad galutinis iš dalies nemokamas leidimų paskirstymas (remiantis ankstesniu laikotarpiu arba lyginamosios analizės būdu) neturėtų diskriminuoti operatorių, kurie prisijungs prie sistemos po pradinio paskirstymo laikotarpio; todėl mano, kad būtinos specialios nuostatos, leisiančios atsižvelgti į naujus dalyvius;
39.
pažymi, kad yra tikimybė, jog nemokamas leidimų paskirstymas (remiantis ankstesniu laikotarpiu arba lyginamosios analizės būdu) šiam sektoriui atneš netikėtai didelį, vartotojo sąskaita gaunamą pelną dėl ribinės sąnaudų kainos nustatymo leidimų rinkos kainos pagrindu, nepaisant jų nemokamo paskirstymo; pabrėžia, kad tai nėra šios politikos tikslas;
40.
mano, kad nemokamas paskirstymas, pagrįstas ankstesnio laikotarpio išmetamų teršalų kiekiu, yra pats blogiausias pasirinkimas, nes dėl to nukentėtų ankstyvoji oro transporto bendrovių veikla, o nemokamas paskirstymas, pagrįstas lyginimu, teoriškai labiau skatina, tačiau išlieka pavojus, kad šis būdas gali būti per daug sudėtingas ir biurokratiškas, be to, visi jo skaičiavimo metodai susiduria su geriausios veiklos nustatymo sunkumais;
0
0 0
41.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
