Europos Parlamentas pageidauja suderintos migracijos politikos
Teisingumas ir vidaus reikalai
2006-10-02 - 14:57
Ketvirtadienį Europos Parlamentas paragino ES šalis vykdyti suderintą migracijos politiką, kuri leistų dalintis atsakomybe bei finansine našta. Rezoliucijai šiuo klausimu pritarė 295 deputatai, nepritarė 271, o susilaikė 14.
Darni ES migracijos politika leistų veiksmingiau pažaboti nelegalią migraciją ne tik geriau saugant sienas, bet ir aktyviau bendradarbiaujant su migrantų kilmės šalimis ir skatinant jų socioekonominę plėtrą. Tuo pat metu siūloma sukurti daugiau legalios migracijos galimybių bei padėti legaliems migrantams įsitvirtinti darbo rinkoje.
Kadangi imigracijos taisyklių sušvelninimas vienoje ES valstybėje tiesiogiai veikia kitas Sąjungos šalis, Parlamento nuomone, privalu pasikonsultuoti ES lygiu prieš priimant tokį sprendimą. Deputatai taip pat mano, jog „ masinis nelegalių imigrantų legalizavimas nėra ilgalaikis sprendimas“, nes jis nepanaikina problemos prie žasčių.
Deputatai siūlo priimti „teisingą“ ES migrantų grąžinimo direktyvą bei numatyti bendrą prieglobsčio politiką, kuri nesuverstų visos naštos Pietų ir Rytų Europos valstybėms, besiribojančioms su migrantų kilmės ar tranzito šalimis. Europos Parlamentas taip pat pažymi, jog nelegalios imigracijos pažabojimo bei išorinių sienų stiprinimo priemonės neturi kirstis su tarptautiniais žmogaus teisių standartais.
Deputatai nepritarė siūlymui priskirti migracijos klausimus „pirmajam ES ramsčiui“ – įtraukti į jų sprendimą Europos Parlamentą, o ES Taryboje dėl jų balsuoti kvalifikuota balsų dauguma.
Debatai Europos Parlamente
Trečiadienį pateiktame žodiniame klausime ES Tarybai EP Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto atstovas Jean-Marie Cavada (Liberalų ir demokratų aljansas, Prancūzija) pasiūlė įtraukti teismų bei policijos veiklą į ES pagrindinių teisių agentūros kompetencijos sritį. Deputatas dar paragino ES Tarybą kuo skubiau priimti pamatinius nutarimus dėl duomenų apsaugos teismų ir policijos veikloje, dėl procedūrinių teisių ir dėl Europos įrodymų orderio, taip pat nutarimą dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija. Be to, J.-M. Cavada paragino iki kitų metų nutraukti pasienio patikrą tarp senųjų ir naujųjų ES valstybių, siekiant užtikrinti laisvą visų ES piliečių judėjimą.
„ES šalių bendradarbiavimas turi stiprinti piliečių saugumą išsaugant jų pagrindines teises ir laisves“, – atsakydamas į J.-M. Cavada klausimą trečiadienį teigė ES Tarybos atstovas, Suomijos vidaus reikalų ministras Kari Rajamäki . Ministras pažymėjo Suomijos pasiryžimą kuo greičiau įsteigti ES pagrindinių teisių agentūrą, taip pat pasiūlyti pamatinį nutarimą apie duomenų apsaugą teismų ir policijos bendradarbiavimo srityje.
Ministras taip pat pažadėjo veiksmingiau kovoti su terorizmu bei suteikti daugiau galių Sąjungai šioje srityje pasinaudojant ES sutarties 42 straipsniu. Savo ruožtu prelegentas paragino Sąjungos šalis priderinti savo įstatymus prie ES teisės nuostatų laisvių, teisingumo ir saugumo srityse. Kalbėdamas apie slaptus sulaikymo centrus, ministras pažymėjo, jog „kovojant su terorizmu turi būti gerbiamos žmogaus teisės ir laikomasi humanitarinių standartų“. Šiuo klausimu ES Taryba numato plėtoti dialogą su JAV.
Nors Šengeno erdvės plėtra bus atidėta dėl techninių priežasčių, K. Rajamäki pažadėjo kiek įmanoma paskubinti Antrosios Šengeno informacinės sistemos (SIS II) įdiegimą „nesumažinant saugumo“. Pasak ministro, spalio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų taryba svarstys naują šios sistemos įdiegimo tvarkaraštį.
„ES turi labiau stengtis praktiškai padėti valstybėms, kurias labiausiai slegia didelis nelegalių migrantų skaičius“, – teigė K. Rajamäki. Ministras pranešė apie kuriamas ES masto procedūrines taisykles šioje srityje, kurios numato ir asmens biometrinių duomenų registravimą. Prelegentas teigė, jog „Sąjungai reikia bendros migracijos politikos“, kuri apimtų šalių tarpusavio bendradarbiavimą bei dialogą su migrantų kilmės šalimis. Be to, kuriama Pamatinė solidarumo ir migracijos srautų valdymo programa 2007-2013 m. laikotarpiui bei keturi fondai jai finansuoti, taip pat planuojama tobulinti prieglobsčio politiką.
ES teisingumo, laisvių ir saugumo komisaras Franko Frattini taip pat akcentavo kovos su terorizmu bei migracijos valdymo temas. „Žmogaus teisių gynimas ir kova su terorizmu turi vykti išvien“, – kalbėjo komisaras. Paminėjęs ES pasienio kontrolės koordinavimo agentūros „Frontex“ steigimą, prelegentas pažymėjo būtinybę geriau integruoti migracijos klausimus į ES išorės bei vystymosi politikos sritis, taip pat suderinti ES šalyse taikomas sankcijas už nelegalų darbą. Kita vertus, pasak komisaro, „svarbu, kad Europa taptų traukos centru aukštos kvalifikacijos migrantams“.
Politinių frakcijų nuomonės
Trečiadienio diskusijoje kalbėjusi Europos liaudies partijos atstovė Ewa Klamt ( Vokietija) ragino „sutelkti įvairių politikos sričių galimybes“ sprendžiant migracijos klausimus. Pasak deputatės, dalį naštos turėtų prisiimti regionų ir vietos valdžios organai. Savo ruožtu Socialistų frakcijos vadovas Martin Schulz (Vokietija) piktinosi, jog per šešerius metus ES mažai nuveikė teisingumo ir vidaus reikalų srityje, nes ES šalys nelinkusios perduoti Sąjungai dalies savo kompetencijų. „Privalu imtis Europos lygio priemonių, nes vien šalių lygmeniu šios problemos neišsprendžiamos“, – pažymėjo deputatas. Jam pritarė Liberalų ir demokratų aljanso lyderis Graham Watson (Jungtinė Karalystė). Pasak deputato, „nacionalinio suverenumo vardan valstybės stiprina pasaulinę anarchiją“, todėl reikia išplėsti ES galias teisingumo srityje.
Žaliųjų frakcijos atstovė Monica Frassoni (Italija) ragino nepažeisti žmonių teisių gražinant juos į kilmės šalis, taip pat skatinti legalią migraciją. Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Giusto Catania (Italija) taip pat kvietė „nekalbėti vien apie blogąsias migracijos puses“, ugdyti visuomenės sąmoningumą bei skatinti legalią migraciją, nes Europoje trūksta 20 milijonų darbuotojų.
Sąjungos už tautų Europą atstovas Romano Maria La Russa (Italija) pažymėjo būtinybę kurti bendrą ES migracijos politiką, taip pat sveikino „Frontex“ agentūros steigimą ir ragino jai skirti daugiau lėšų. Pasiūlęs skatinti legalią migraciją, deputatas kvietė stiprinti kovą su nelegalia migracija bei vengti visuotinio migrantų legalizavimo. Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Johannes Blokland (Nyderlandai) taip pat pritarė bendros ES migracijos politikos kūrimui, nes „bendroji rinka įpareigoja užtikrinti jos reguliavimą“. Deputatas taip pat ragino Europos Komisiją ir Tarybą imtis veiksmų dėl CŽV kalėjimų. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausantis deputatas Jean-Marie Le Pen (Prancūzija) kritikavo Ispaniją dėl visuotinio migrantų legalizavimo 2005 metais ir teigė, jog „Frontex“ agentūra „neturi tapti atpirkimo ožiu už valstybių nesėkmes“.
Lietuviai Europos Parlamente nerimauja dėl Šengeno erdvės plėtros atidėjimo
Antradienio pavakarę teikiant klausimus Europos Komisijai itin aktyvūs buvo Lietuvoje išrinkti europarlamentarai. Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas) paklausė ES Teisingumo, laisvių ir saugumo komisaro Franco Frattini, kaip vyksta pasirengimas Šengeno erdvės plėtrai ir kada ji įvyks.
„Šengeno zonos plėtra yra ir bus svarbus ES politikos prioritetas, – patikino F. Frattini ir tęsė: – Galiu patvirtinti, jog Komisija ir aš asmeniškai esame pasiryžę pasiekti šį tikslą kuo greičiau“. Pasak komisaro, buvo iškilę techninių sunkumų kuriant Antrosios Šengeno informacinės sistemos (SIS II) centrinę duomenų bazę Strasbūre. Nors šių problemų nebeliko, dauguma naujųjų ES šalių paprašė skirti bent tris papildomus mėnesius, kad galėtų patikrinti jų sistemų ryšį su centrine duomenų baze. Be to, pasak F. Frattini, sistemos įgyvendinimą vilkina tebesitęsiantis teisinis bylinėjimasis bei nesutarimas dėl jos teisinio pagrindo.
D. Budreikaitė taip pat paprašė komisaro patvirtinti arba paneigti teiginius, jog „prie naujosios sistemos neprisijungs visos šalys iš karto, kai bus pasiruošusios, bet prisijungs pirma senosios, o po to naujosios šalys“. Atsakydamas komisaras pažymėjo, jog naujosios ES narės, siekiančios prisijungti prie Šengeno erdvės, privalės užtikrinti pakankamą išorės sienų apsaugą, o naujų šalių prisijungimo kalendorių spalio pradžioje (kitą savaitę po Parlamento sesijos) turėtų patvirtinti ES Taryba.
Tuo tarpu Justas Vincas Paleckis (Socialistų frakcija) nuogąstavo, jog „naujosios ES šalys investavo milijonus eurų į šios informacinės sistemos kūrimą, o jų narystės Šengeno zonoje atidėjimas kelia baimę, jog [naujai sukurtos] sistemos pasens ir nebeatitiks naujų poreikių“.
„Suvokiu, jog atidėjimas sukels padarinių, o galbūt ir pareikalaus papildomų kaštų, – teigė F. Frattini. – Todėl pažadėjau visiems ministrams atidžiai išnagrinėti galimybę bent iš dalies atsižvelgti į papildomus kaštus, kurių pareikalaus SIS II įdiegimo atidėjimas“. Komisaras užsiminė, jog galbūt būtų įmanoma ES lėšomis apmokėti kompiuterinių sistemų atnaujinimą. Ketvirtadienį Europos Parlamente numatoma priimti rezoliuciją apie imigraciją. Tuo tarpu spalio 2-3 d. Briuselyje įvyks Europos Parlamento ir ES šalių parlamentų atstovų susitikimas imigracijos tema, o spalio 12 d. EP plenariniame posėdyje Briuselyje bus balsuojama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės klausimais.
Svarstymas: 2006-09-27.
Balsavimas: 2006-09-28
20060922IPR10897
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
