A6-0141/2005
11.5.2005
PRANEŠIMAS
dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvarios plėtros technologijų skatinimo: aplinkosaugos technologijų veiksmų plano Europos Sąjungai
(2004/2131(INI))
Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas
Pranešėja:
Riitta Myller
PE 350.192v02-00
TURINYS
Puslapis
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS PROJEKTAS....................................................3
PRAMONĖS, MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR ENERGETIKOS KOMITETO NUOMONĖ.........11
PROCEDŪRA...........................................................................................................................14
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvarios plėtros technologijų skatinimo: aplinkosaugos technologijų veiksmų plano Europos Sąjungai ( 2004/2131(INI) )
Europos Parlamentas ,
- atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvarios plėtros technologijų skatinimo: aplinkosaugos technologijų veiksmų plano Europos Sąjungai ( KOM(2004)0038 ),
- atsižvelgdamas į EB sutarties 6 ir 174 straipsnius, Kardifo procesą (1998 m. birželio 15-16 d. Kardife posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvados) ir Tvarios plėtros įgyvendinimo strategiją (2001 m. birželio 15–16 d. Geteborge posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvados),
- atsižvelgdamas į Lisabonos strategiją (2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvados),
- atsižvelgdamas į 2002 m. vykusį Pasaulio aukščiausiųjų vadovų susitikimą dėl tvarios plėtros ir Johanesburgo įgyvendinimo planą,
- atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 14 d. Aplinkos tarybos išvadas „Švarus, sumanus, konkurencingas: ekologiniu požiūriu efektyvių naujovių galimybės Lisabonos procese“,
- atsižvelgdamas į Šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą
OL L 242, 2002 9 10, p. 1. ,
- atsižvelgdamas į Penktąją
OL L 26, 1999 1 2, p. 1. ir Šeštąją
OL L 232, 2002 8 29, p. 1. Europos Bendrijos pamatines mokslo tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programas,
- atsižvelgdamas į savo 2004 m. balandžio 21 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui pavadinimu „Integruota produkto politika – Politika, pagrįsta produktų sąveika su aplinka visais jo gyvavimo etapais“
Priimti tekstai , P5_TA(2004)0349 . ,
- atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą
OL L 283, 2003 10 31, p. 51. ,
- atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl atsinaujinančios energijos dalies ES ( KOM(2004)0366 ),
- atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui pavadinimu „Mūsų bendros ateities kūrimas – Išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės 2007–2013 m.“ ( KOM(2004)0101 ),
- atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl aplinkosaugos aspektų integravimo į Europos standartus ( KOM(2004)0130 ),
- atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą – Viešųjų pirkimų pagal aplinkosaugos reikalavimus vadovą ( SEC(2004)1050 ),
- atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
- atsižvelgdamas į Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą bei į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę ( A6‑0141/2005 ),
A. kadangi tvari plėtra, kuria tenkinami dabarties poreikiai nepamirštant ir ateinančių kartų, yra aiškus Europos Sąjungos siekis,
B. kadangi, remiantis Europos Vadovų Tarybos susitikimo Geteborge išvadomis, darnus vystymasis yra pagrįstas trimis ramsčiais, t. y.: aplinkosauga, ūkio plėtra ir socialine sanglauda,
C. kadangi darnaus vystymosi negalima pasiekti nesukūrus naujų ekologiškų technologijų ir neįdiegus naujovių,
D. kadangi siekiant užtikrinti tvarią plėtrą Lisabonos strategijoje (kuria norima Europos Sąjungą paversti konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis pagrįsta pasaulio ekonomika, sugebančia išlaikyti nuolatinį ekonomikos augimą, kurti daugiau ir kokybiškesnių darbo vietų bei glaudesnę socialinę sanglaudą) reikia užsibrėžti ekonominės, socialinės ir aplinkos apsaugos politikos uždavinius, kurie būtų tarpusavyje suderinti bei kuriais būtų galima pasiekti geresnį ekonomikos augimą,
E. kadangi šiuo atveju labai svarbu sustiprinti ir išnaudoti teigiamas aplinkos apsaugos ir konkurencingumo sinergijas bei ekonominį augimą atsieti nuo aplinkos būklės blogėjimo; ir kadangi aplinkosaugos technologijos (t. y. technologijos, kurias naudojant aplinkai padaroma gerokai mažiau žalos negu naudojant kitas alternatyvas) yra labai svarbios siekiant šių tikslų,
F. kadangi tik pakankama aplinkosaugos technologijų paklausa pagreitintų naujovių patekimo į rinką procesą (nuo mokslinių tyrimų, produkto kūrimo, gamybos iki išleidimo į rinką),
G. kadangi Europos Sąjunga privalo turėti pakankamai visa apimančią aplinkos politiką, kuri leistų sukurti ekologiškų technologijų paklausą ir kurioje būtų numatyti aiškūs bei visa apimantys aplinkosaugos tikslai, suderinti aplinkos rodikliai aplinkai tenkančiai naštai įvertinti, išlaidų aplinkai (išorinių) įsisavinimas, o vietoj atsiliekančiųjų materialinio skatinimo būtų skatinama turėti kuo daugiau lyderių,
H. kadangi klientų ekologiškų technologijų paklausa yra svarbi, tačiau pagrindinę atsakomybę sukurti tinkamus pagrindus, kad tokių technologijų raida būtų greita, turėtų prisiimti visa visuomenė,
I. kadangi Komisijos pateiktame aplinkosaugos technologijų veiksmų plane (ETAP) nėra tinkamų žinių sklaidos, technologijų perdavimo, naujovių diegimo ir plėtros mechanizmų,
J. kadangi finansinė parama svarbi ne tik mokslinių tyrimų ir plėtros, bet ir produktų kūrimo rinkai atžvilgiu, reikia stengtis aktyviau ieškoti sprendimų, susijusių su rizikos kapitalu,
K. kadangi Europos Sąjungoje įgyvendinamos politikos sritys turi būti susijusios ir reikia dirbti siekiant tų pačių tikslų; todėl į technologinius tvarios plėtros skatinimo sprendimus reikia atsižvelgti rengiant biudžetą ir Septintąją pamatinę mokslinių tyrimų programą; struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo lėšas reikia skirti aplinkosaugos technologijoms remti,
L. kadangi tvariai plėtrai reikia pasaulinių sprendimų, Europos Sąjunga turi užtikrinti, kad vidaus ir užsienio politika derėtų ne tik dvipusiuose santykiuose ir eksporto kreditų atžvilgiu, bet ir ryšiuose su Jungtinėmis Tautomis, PPO, EBPO ir Pasaulio Banku,
Didėjanti aplinkosaugos technologijų paklausa
1. sveikina komunikatą kaip naudingą pagrindą diskutuoti ir kurti konkretesnius pasiūlymus, kaip pasiekti, kad būtų daugiau naudojama aplinkosaugos technologijų, tačiau norėtų, kad poreikis kurti tokias technologijų paklausą būtų labiau pabrėžiamas; reikalauja nenuoseklų bendrą požiūrį į aplinkosaugos politiką ir tvarią plėtrą bei konkrečiai į šį aplinkosaugos technologijų veiksmų planą (ATVP) pakeisti sistemingesniu požiūriu į aplinkosaugos politiką, pagrįstą viso gaminio gyvavimo ciklo vertinimu pagal Integruotos produktų politikos (IPP) sistemą, pagrindinį dėmesį skiriant palankių aplinkai technologijų atnaujinimui ir plėtimui; taip pat pabrėžia ES ir valstybių narių bendradarbiavimo svarbą;
2. mano, kad ES konkurencingumo strategijoje svarbu pabrėžti aplinkosaugos aspektą; pažymi, kad peržiūrint Lisabonos strategiją aplinkos būklę ir užimtumo pagerinimą reikia vertinti kaip galimybę sukurti konkurencingiausią, žiniomis pagrįstą ekonomiką; mano, kad ekologiškų technologijų sukūrimas ir įdiegimas šiuo atžvilgiu yra ypač svarbūs;
3. pabrėžia užimtumo ir augimo ekologiškų technologijų sektoriuje potencialą, kuris gali suteikti daugybę naujų verslo galimybių (taip pat ir naujų darbo vietų, ypač MVĮ) ir labai padėti siekiant Lisabonos strategijos tikslų;
4. atkreipia dėmesį, kad jeigu ES nori pasiekti Lisabonos strategijos tikslus, ji turi glaudžiau dirbti su MVĮ ir apgailestauja, jog nebuvo užtikrinta, kad į Komisijos veiksmų planą būtų tinkamai įtrauktos MVĮ;
5. ragina Komisiją nustatyti šiuo metu labiausiai aplinką apsunkinančius veiksnius ir remiantis tuo apgalvoti, kokias technologines naujoves siekiant šių problemų sprendimo reikėtų įdiegti kiekviename sektoriuje; siūlo į apsvarstymus įtraukti šiuos klausimus:
a. Kokias problemas reikėtų spręsti?
b. Kokios kliūtys trukdo įveikti minėtas problemas?
c. Koks yra Sąjungos tikslas šių problemų atžvilgiu?
d. Kaip pagal svarbą buvo išdėstyti veiksmai ir tikslai?
e. Kokie darbo uždaviniai keliami kiekvienoje iš šių sričių?
f. Kokie yra politikos variantai siekiant sumažinti kliūtis ir kokių technologijų atžvilgiu geriausia būtų taikyti kitokius politikos variantus?
g. Kokie yra tų variantų privalumai ir trūkumai, ir kokia politika turėtų būti įgyvendinama?
h. Koks finansavimas skiriamas kiekvienam iš apibūdintų veiksmų?
i. Kokių privalomų veiksmų bus imtasi ir kokie bus jų terminai?
6. pripažįsta aplinkos politikos vaidmenį diegiant naujoves rinkos ekonomikoje, kur naujoves įdiegti skatina griežti reikalavimai; primena, kad dėl griežtų aplinkosaugos reikalavimų ES tapo daugelio augimo sektorių lydere, ir pabrėžia, kad ES turi stengtis išlikti naujų technologijų bei esminių naujovių rinkos lydere;
7. pabrėžia, kad ES teisės aktai dėl aplinkos yra skirti nuolat gerinti aplinkos būklę ir pasiekti aukščiausią aplinkosaugos lygį; mano, kad teisės aktai turi būti pagrįsti geriausiomis turimomis technologijomis; jie turi būti visa apimantys, suderinti ir prognozuojami, kad galėtų suaktyvinti būtiną naujų ekologiškų technologijų rinkos paklausą, sudominant jomis gamintojus ir įmones; pažymi, kad Direktyvoje dėl ekologinio projektavimo pateikiamas pavyzdys, kaip galima sukurti svarbių gaminių projektavimo ir ekologiškos gamybos pagerinimų sistemą;
8. ragina Komisiją nustatyti visą apimantį uždavinį dėl ES tenkančios dalies pasaulinėje ekologiškų technologijų rinkoje; mano, kad per dešimt metų ES turėtų užimti ne mažesnę kaip 50 % rinkos dalį; nurodo, kad ekologiškų produktų ir paslaugų rinka sparčiai didėja ir kad ES įmonės šioje rinkoje turi ir toliau užimti svarbią vietą ir naudotis iniciatorių privalumais;
9. sveikina idėją iškelti visa apimančius darbo tikslus visų rūšių gamybos, paslaugų ir gaminių tobulinimo srityse, ypač Šeštojoje aplinkosaugos veiksmų programoje nustatytose prioritetinėse šakose; pabrėžia, kad šie uždaviniai padės Europos pramonei didinti konkurencingumą bei kurti daugiau darbo vietų ir kartu mažiau apsunkins aplinką; ragina Komisiją skubiai sudaryti pirmąjį darbo uždavinių sąrašą, remiantis viso gaminio gyvavimo ciklo įvertinimu, ir įgyvendinti juos taikant būtiniausius privalomus reikalavimus arba savanoriškus susitarimus, jei jie greičiau arba su mažesnėmis išlaidomis nei privalomi reikalavimai padės pasiekti politikos tikslų;
10. apgailestauja, jog Komunikate nepateikiamas pirmasis tiksliai apibrėžtų uždavinių svarbiausiose aplinkosaugos srityse sąrašas; ragina Komisiją į naujų teisės aktų bei esamų teisės aktų pakeitimų pasiūlymus įtraukti visa apimančius darbo tikslus; mano, kad šie tikslai turėtų būti pagrįsti geriausiomis turimomis technologijomis ir juos reikėtų reguliariai atnaujinti atsižvelgiant į technikos pažangą, kad būtų aktyviai skatinama nuolat diegti naujoves pramonėje;
11. ragina Komisiją nurodyti valstybėms narėms nustatyti Aplinkosaugos technologijų veiksmų plano (ATVP) reikalavimus atitinkančias gaires, kuriose turėtų būti numatyti Aplinkosaugos technologijų veiksmų plane (ATVP) apibrėžtus terminus atitinkantys terminai bei pateikiamos nuorodos į darbo uždavinius, kad visi pagrindiniai uždaviniai būtų tarpusavyje susiję, vertinami valstybių narių ir ES lygmeniu bei turėtų nustatytus terminus;
12. ragina Komisiją paremti pramonę vykstančiame Integruotos produktų politikos (IPP) procese ir peržiūrėti tradicinius verslo modelius siekiant palengvinti labiau integruotos ir sistemingesnės praktikos plėtrą, skiriant ypatingą dėmesį įvairios gamybinės veiklos grupavimo teikiamoms galimybėms, kad vieno gamybos proceso atliekos galėtų tapti kitų gamybos procesų sąnaudomis, pvz., panaudojant miestų atliekas energijai taupyti, kadangi tai suteikia galimybę gauti ir ekonominės, ir aplinkosaugos naudos;
13. atkreipia dėmesį, kad išteklių ir medžiagų veiksmingumas sumažins pramonės ir namų ūkių išlaidas, paliks lėšų kitoms investicijoms bei padarys ES ekonomiką mažiau priklausomą nuo išteklių deficito ir labai nepastovių išteklių rinkų; todėl ragina Komisiją siūlyti teisės aktus siekiant naudoti kuo mažiau atsinaujinančių ir neatsinaujinančių gamtinių išteklių;
14. pabrėžia, kad siekiant darnaus augimo ES aplinkosaugos technologijas būtina derinti su veiksmingesniu išteklių naudojimu ir vartotojų požiūrio keitimu;
15. ragina Komisiją padėti kurti įvairių produktų, paslaugų ir procesų naštos aplinkai įvertinimo metodus ir aplinkosaugos rodiklius, kad būtų sudarytos sąlygos visoms suinteresuotoms šalims priimti sprendimus prieš tai gerai susipažinus su informacija; ragina Komisiją bei valstybes nares visoje ES surengti kampaniją, kurios metu būtų teikiama tokia poveikio aplinkai informacija, kuri skatintų vartotojus reikalauti ekologiškų technologijų;
16. pabrėžia, kad (su aplinkosauga susijusių) išorės išlaidų įsisavinimo procesas yra labai lėtas, ir pažymi, kad suradus šios problemos sprendimą Bendrijos lygmeniu (mokesčiai, mokesčių lengvatos, subsidijos, prekiaujamieji išmetamųjų teršalų leidimai, naudojimosi bei teršėjų mokesčiai ir t. t.) žymiai išaugtų aplinkosaugos technologijų paklausa;
17. sveikina Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą, kuri yra mažas žingsnelis teisinga kryptimi, tačiau pabrėžia, kad reikia dar aktyviau dirbti šioje srityje; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares siekti pažangos, siūlyti bei tvirtinti naujas iniciatyvas siekiant didinti energetikos veiksmingumą pagal paklausą, stiprinti atsinaujinančios energetikos sektorių ir skatinti biomasės energijos bendros gamybos bei veiksmingo naudojimo plėtrą, įskaitant transportą, komunalinį ūkį ir statybas;
18. ragina Komisiją nustatyti visa apimantį tikslą dėl viešųjų pirkimų vaidmens siekiant įtvirtinti bendrą taisyklę, kad vykdant visus viešuosius pirkimus turi būti atsižvelgta į aplinkosaugos kriterijus ir kad visos valstybės narės iki 2007 m. turėtų parengti standartizuotas svarbiausių gaminių ir paslaugų gaires bei surengti viešųjų pirkimų vykdytojų mokymus, susijusius su šiomis gairėmis; pabrėžia, kad aplinkosaugos technologijų įteisinimo procedūra būtų svarbi „Žaliųjų“ viešųjų pirkimų (ŽVP) skatininamoji priemonė;
19. sveikina Komisijos atliktą darbą kuriant Viešųjų pirkimų pagal aplinkosaugos reikalavimus vadovą ir laukia šio vadovo poveikio įvertinimo siekiant nustatyti, ar būtų naudinga priimti labiau įpareigojančias taisykles; pritaria Wim Kok pranešimo rekomendacijoms, kuriose teigiama, jog valstybių bei vietos valdžios institucijos turėtų sudaryti aplinkosaugos reikalavimus atitinkančius viešųjų pirkimų veiksmų planus;
Teisingos ir konkurencingos aplinkosaugos technologijų rinkos sukūrimas
20. pabrėžia kliūčių, trukdančių plačiau naudoti aplinkosaugos technologijas, pripažinimo bei šalinimo svarbą; ragina Europos aplinkosaugos agentūrą išnagrinėti, ar Europoje galiojančios taisyklės neveikia kaip kliūtis naudojant ir platinant aplinkosaugos technologijas, bei prašo Komisiją sudaryti konkrečių veiksmų programą siekiant pašalinti nustatytas kliūtis ir numatyti šių veiksmų atlikimo terminus; ragina Komisiją parengti pranešimą apie geriausias praktines priemones, leidusias padidinti aplinkosaugos technologijų taikymą už ES ribų, pvz., Japonijoje;
21. ragina Komisiją teikti didžiausią prioritetą kuriant „tinkamas rinkos sąlygas“ aplinkosaugos technologijoms, visų pirma priimant sprendimus Bendrijos lygmeniu, pvz., įdiegiant principą „teršėjas moka“, užtikrinantį švarias technologijas siūlančių bendrovių materialinį skatinimą;
22. ragina Komisiją ir valstybes nares pagreitinti priemones siekiant mažinti aplinkai žalingas subsidijas, o galiausiai – jas apskritai panaikinti; pažymi, kad tokių subsidijų dydis yra nemažas; taip pat ragina Europos aplinkosaugos agentūrą sudaryti subsidijų, tiesiogiai arba netiesiogiai skatinančių taršią gamybą bei vartojimą ir taip sukuriančių nesąžiningą konkurenciją švaresnėms technologijoms, sąrašą;
23. atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkosaugos technologijų tobulinimo veiklą, ypač energijos sektoriuje, varžo svarbi ES valstybinė parama Bendrijos iškastinio kuro gamintojams ir branduolinis pajėgumas; neabejoja, kad reikia laikytis principo, pagal kurį išorines sąnaudas būtina įtraukti į energijos iš įvairių šaltinių kainą, ir kad atsižvelgiant į šį principą reikia peržiūrėti iki 2005 m. pabaigos numatytas ES valstybinės pagalbos gaires; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad ekologiniai mokesčiai yra svarbi priemonė siekiant teisingai nustatyti energijos kainas;
24. mano, kad siekiant užtikrinti sklandų vidaus rinkos veikimą geriausia imtis veiksmų Bendrijos lygmeniu, ir ragina Komisiją siūlyti visa apimančias iniciatyvas siekiant užtikrinti, kad tuo atveju, jei atviro koordinavimo metodas neduos tinkamų rezultatų, būtų įvesti mokesčiai energijos vartojimo aplinkosaugos kaštams padengti;
25. yra susirūpinęs dėl nepakankamo jau turimų aplinkosaugos technologijų taikymo; pritaria iniciatyvoms stiprinti investicijų į energijos ir žaliavų veiksmingumą finansavimo priemones ir ragina, kad esminė viešosios paramos investicijoms sąlyga būtų palankių aplinkai gamybos būdų pasirinkimas; taip pat ragina Europos investicijų banką (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB) didinti aplinkosaugos naujovių ir technologijų – ypač diegiamų MVĮ – finansavimą;
Aplinkosaugos technologijų paklausos tenkinimas
26. pabrėžia, kad svarbu skirti užtektinai lėšų moksliniams tyrimams, ir dar kartą primena 2002 m. Barselonoje sudarytą susitarimą skirti daugiau lėšų Europos Sąjungoje atliekamiems moksliniams tyrimams ir vystymui norint, kad iki 2010 m. šios lėšos siektų 3 proc. bendrojo vidaus produkto; sveikina iniciatyvas skirti daugiau lėšų ir derinti veiklą šioje srityje;
27. pabrėžia, kad Septintojoje mokslinių tyrimų pagrindų programoje turi būti numatytas aplinkosaugos technologijų finansavimas; ragina Komisiją tolesnės Mokslinių tyrimų pagrindų programos pasiūlymuose pateikti atskirų ekonomikos sektorių strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkę, konsultuojantis su visomis suinteresuotomis šalimis (gamintojais, aplinkosaugos organizacijomis, universitetais, mokslinių tyrimų institutais ir vartotojais);
28. atkreipia dėmesį į poreikį skatinti ir remti kiekybinės struktūros aktyvumo raiškos (angl. QSAR) modelius siekiant numatyti tam tikro pobūdžio mokslo tiriamosios veiklos, kurios metu atliekami bandymai ir tyrimai su gyvūnais, alternatyvą;
29. mano, kad siekiant remti darnų vystymąsi būtina šioje srityje skatinti mokslo tiriamąją veiklą, naujoves ir technologijas, kuriomis sutelkiamas dėmesys į gamtos, kultūros ir istorijos išteklių apsaugą bei atkūrimą;
30. sveikina aplinkosaugos technologijų platformų plėtrą; tačiau primygtinai teigia, kad tokios platformos dalyvavimo ir prieigos prie informacijos atžvilgiu turi būti lygiomis galimybėmis prieinamos visoms suinteresuotoms šalims; pabrėžia, kad šių platformų sėkmė priklauso nuo bendradarbiavimo ir bendro pramonės finansavimo; pažymi, kad technologijų platformos reikalingos ne tik esamuose stipriuose pramonės sektoriuose, bet ir kitur; mano, jog nepaprastai svarbu, kad šios platformos sąveikautų su nacionalinėmis mokslinių tyrimų bei technologijų programomis;
31. ragina Komisiją remti su technologijomis susijusias priemones siekiant įveikti spragas tarp mokslinių tyrimų veiklos bei demonstravimo projektų ir jų pateikimo į rinką, taip pat labiau pabrėžti rinkos formavimo bei sklaidos programas ir priemones, kurias reikėtų panaudoti formuojant aplinkosaugos technologijų rinkas;
32. pabrėžia ekologiškai veiksmingų Informacijos ir komunikacijų technologijų (IKT) – naštos aplinkai mažinimo (dematerializacijos) priemonės – naudojimo svarbą, ir ragina valstybes nares palengvinti ir skatinti jų naudojimą;
33. remia įvairius pasiūlymus, kaip skleisti informaciją apie dabartines technologijas, pvz., kurti ES esančių aplinkosaugos technologijų ir technologijų platformų žinynų ar duomenų bazių katalogą;
34. apgailestauja, kad Komisija į šią iniciatyvą neįtraukė Europos patentų biuro, ir ragina, kad būtų privaloma atskleisti iš valstybinių lėšų finansuojamų aplinkosaugos technologijų mokslinių tyrimų rezultatus;
Suderinta vidaus ir išorės politika
35. ragina Komisiją atlikti Europos Sąjungos politikos krypčių nenumatyto vidaus ir išorės poveikio įvertinimą darnaus vystymosi požiūriu, siekiant išvengti žalos Europos Sąjungos tikslams; atkreipia dėmesį į tai, kad Aplinkosaugos technologijų veiklos planą reikia derinti su šiuo metu veikiančiomis iniciatyvomis, ir pabrėžia, jog svarbu iki W. Kok pranešime nurodyto termino įgyvendinti jau nustatytas priemones, pvz., Kardifo procesą;
36. pabrėžia, kad Struktūriniais Fondais ir Sanglaudos fondu svarbu naudotis suderinant tai su tvarios plėtros siekiu bei kartu skatinant investicijas į aplinkosaugos technologijas; skatina naudotis šiais fondais įgyvendinant aplinkosaugos technologijas, kai inventorius keičiamas nauju pasibaigus įprastiniam jo gyvavimo laikotarpiui;
37. pabrėžia, kad svarbu ekologines naujoves įtraukti į visus būsimas Bendrijos finansavimo priemones ir suteikti joms svarbiausią vietą siūlomoje Konkurencingumo ir naujovių programoje (angl. CIP);
38. pabrėžia, kad tvariai plėtrai reikia pasaulinių sprendimų, ir sveikina visas iniciatyvas skatinti ir platinti aplinkosaugos technologijas besivystančios šalyse; mano, kad turėtų būti neleidžiama eksportuoti pasenusių ir taršių technologijų į trečiąsias šalis; pabrėžia, kad Europos Sąjunga turi imtis vadovaujančio vaidmens technologijų perdavimo srityje, ir ragina valstybes nares skatinti valstybinį sektorių, privatų sektorių bei tarptautines finansų institucijas skleisti ir remti aplinkosaugos technologijas ir kredituojant teikti prioritetą aplinkosaugos technologijoms, neteikiant finansinės paramos pasenusioms ir taršioms technologijoms; sveikina neseniai priimtą EBPO rekomendaciją dėl bendro požiūrio į aplinką ir oficialiai remiamus eksporto kreditus;
39. skatina Komisiją į derybas dėl tarptautinės prekybos įtraukti aplinkosaugos klausimus ir pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į aplinkosaugos aspektus taikant tarptautinės prekybos taisykles;
40. atkreipia dėmesį į tai, kad dažna regioninių konfliktų besivystančiose šalyse priežastis yra menki ištekliai; mano, kad ES aplinkos apsaugos technologijų perleidimas galėtų padėti išvengti konfliktų;
41. atkreipia dėmesį į poreikį remti technologijas siekiant išvengti stichinių nelaimių ar veiklos, kurią vykdant gali būti sunaikinti arba sugadinti bei sukelta grėsmė visuomenei;
0
0 0
42. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos investicijų bankui (EIB), Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (ERPB), valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
18.3.2005
PRAMONĖS, MOKSLINIŲ TYRIMŲ IR ENERGETIKOS KOMITETO NUOMONĖ
Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui
dėl tvarios plėtros technologijų skatinimo: aplinkosaugos technologijų veiksmų plano Europos Sąjungai
( 2004/2131(INI) )
Nuomonės referentė:
Rebecca Harms
PASIŪLYMAI
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas ragina atsakingą Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. palankiai vertina siūlomą Aplinkosaugos technologijų veiklos planą (angl. ETAP), tačiau pabrėžia, kad siekiant išvengti pastangų dubliavimo svarbu koordinuoti ES ir valstybių narių iniciatyvas;
2. atkreipia dėmesį į tai, kad Aplinkosaugos technologijų veiklos planą reikia koordinuoti su šiuo metu veikiančiomis iniciatyvomis, ir pabrėžia, jog svarbu iki W. Kok pranešime nurodyto termino įgyvendinti jau nustatytas priemones, pvz., Kardifo procesą;
3. mano, kad reikia paskatų siekiant padėti sudaryti ir tobulinti duomenų bazes, paieškos sistemas ar informuoti apie prieinamas technologijas bendradarbiaujant su Europos Patentų biuru ir Bendrijos Prekių ženklų biuru;
4. mano, kad aplinkosaugos technologijoms (angl. ET) galima priskirti visas technologijas, kurių taikymo bendras poveikis aplinkai per ilgesnį laikotarpį (t. y. per kelis dešimtmečius) yra kur kas mažiau kenksmingas negu atitinkamų alternatyvių technologijų;
5. atkreipia dėmesį į tai, kad naujas aplinkos apsaugos technologijas reikia padaryti prieinamas vartotojams ir suteikti jiems galimybę įvertinti bei suvokti išteklių apimtį ir padėti išvengti su oro, vandens, dirvožemio tarša susijusių ir kt. pavojų;
6. nurodo, kad ekologiškų produktų ir paslaugų rinka sparčiai didėja; ES įmonės šioje rinkoje turi ir toliau užimti svarbią vietą ir naudotis iniciatorių privalumais;
7. atkreipia dėmesį į Europos ekologinio sektoriaus, ypač MVĮ veiklos, užimtumo ir augimo potencialą, kuris gali labai padėti siekiant Lisabonos strategijos tikslų;
8. atkreipia dėmesį į poreikį remti technologijas siekiant išvengti stichinių nelaimių ar veiklos, kurią vykdant gali būti sunaikinti arba sugadinti ištekliai bei sukelta grėsmė visuomenei;
9. pabrėžia, kad siekiant darnaus augimo ES aplinkos apsaugos technologijas būtina derinti su veiksmingesniu išteklių naudojimu ir vartotojų požiūrio keitimu;
10. atkreipia dėmesį į poreikį skatinti ir remti kiekybinės struktūros aktyvumo raiškos (angl. QSAR) modelius siekiant numatyti tam tikro pobūdžio mokslo tiriamosios veiklos, kurios metu atliekami bandymai ir tyrimai su gyvūnais, alternatyvą;
11. mano, kad siekiant remti darnų vystymąsi būtina šioje srityje skatinti mokslo tiriamąją veiklą, naujoves ir technologijas, kuriomis sutelkiamas dėmesys į gamtos, kultūros ir istorijos išteklių apsaugą bei atkūrimą;
12. pažymi, kad „Žalieji“ viešieji pirkimai (angl. Green Public Procurement, GPP) gali atverti rinkos duris aplinkos apsaugos technologijoms ir ragina Komisiją skubiai siūlyti priemonių, kurias panaudojant į viešuosius pirkimus būtų įtraukiama daugiau aplinkosaugos kriterijų;
13. pabrėžia, kad aplinkosaugos technologijų įteisinimo procedūra būtų svarbi „Žaliųjų“ viešųjų pirkimų skatinamoji priemonė;
14. atkreipia dėmesį į tai, kad aplinkosaugos technologijų tobulinimo veiklą, ypač energijos sektoriuje, varžo svarbi ES valstybinė pagalba iškastinio kuro gamintojams ir Bendrijos branduolinis pajėgumas; neabejoja, kad reikia laikytis principo, pagal kurį išorines sąnaudas būtina įtraukti į energijos iš įvairių šaltinių kainą, ir kad atsižvelgiant į šį principą reikia peržiūrėti iki 2005 m. pabaigos numatytas ES valstybinės pagalbos gaires; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad ekologiniai mokesčiai yra svarbi priemonė teisingai nustatyti energijos kainas;
15. ragina EIB ir ERPB skirti daugiau lėšų projektams, susijusiems su ekologijos srities naujovėmis ir technologijomis, ypač MVĮ veiklai;
16. atkreipia dėmesį į tai, kad dažna regioninių konfliktų besivystančiose šalyse priežastis yra menki ištekliai; mano, kad ES aplinkos apsaugos technologijų perleidimas galėtų padėti išvengti konfliktų;
17. pažymi, kad aplinkos apsaugos technologijos atliekų tvarkymo aspektu yra svarbios darniam vystymuisi ir kad panaudojamos miestų atliekos duos dvejopos naudos aplinkai siekiant taupyti energiją, kadangi bus pašalintos aplinkai kenksmingos medžiagos ir gaminama atnaujinama energija;
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Darnaus vystymosi technologijų skatinimas: aplinkosaugos technologijų veiksmų planas Europos Sąjungai
Procedūros numeris
2004/2131(INI)
Atsakingas komitetas
ENVI
Nuomonę teikiantis komitetas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
ITRE 2004 10 24
Glaudesnis bendradarbiavimas
Nėra
Nuomonės referentas(-ė) Paskyrimo data
Rebecca Harms 2004 11 24
Svarstymas komitete
2005 02 02
2005 03 17
Priėmimo data
2005 17 03
Galutinio balsavimo rezultatai
Už:
Prieš:
Susilaikė:
44
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Richard James Ashworth, Ivo Belet, Jan Březina, Jerzy Buzek, Joan Calabuig Rull, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Lena Ek, Nicole Fontaine, Adam Gierek, András Gyürk, Fiona Hall, Rebecca Harms, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Pier Antonio Panzeri, Vincent Peillon, Umberto Pirilli, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Mechtild Rothe, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras Roca, Dominique Vlasto
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Dorette Corbey, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Peter Liese, Toine Manders, Lambert van Nistelrooij, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Vittorio Prodi, John Purvis, Esko Seppänen, Dirk Sterckx
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl tvarios plėtros technologijų skatinimo: aplinkosaugos technologijų veiksmų plano Europos Sąjungai
Procedūros numeris
2004/2131(INI)
Pagrindas Darbo tvarkos taisyklėse
45 straipsnis
Atsakingas komitetas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
ENVI 2004 10 28
Nuomonę teikiantis(-ys) komitetas(-ai) Paskelbimo per plenarinį posėdį data
ITRE 2004 10 28
Nuomonė(-s) nepareikšta(-os) Sprendimo data
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
Į pranešimą įtrauktas(-i) pasiūlymas(-ai) dėl rezoliucijos(-ų)
Pranešėjas(-ai) Paskyrimo data
Riita Myller 2004 09 20
Pakeistas(-i) pranešėjas(-ai)
Svarstymas komitete
2005 01 18
Priėmimo data
2005 04 20
Galutinio balsavimo rezultatai
Už:
Prieš:
Susilaikė:
30
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Georgs Andrejevs, Liam Aylward, María del Pilar Ayuso González, Dorette Corbey, Avril Doyle, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Norbert Glante, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Holger Krahmer, Urszula Krupa, Aldis Kuškis, Roberto Musacchio, Riitta Myller, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Richard Seeber, Kathy Sinnott, Antonios Trakatellis, Evangelia Tzampazi, Thomas Ulmer, Åsa Westlund
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Margrete Auken, Marķa Isabel Salinas Garcķa, Renate Sommer, Robert Sturdy
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
Fausto Correia
Pateikimo data – A6
2005 05 11
A6-0141/2005
