GALUTINIS
A6-0381/2006
26.10.2006
PRANEŠIMAS
dėl metinio pranešimo apie euro zoną
(2006/2239(INI))
Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas
Pranešėjas:
José Manuel García-Margallo y Marfil
PE 378.814v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS..............................................................................................................9
PROCEDŪRA...........................................................................................................................10
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl metinio pranešimo apie euro zoną
( 2006/2239(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Metinis pranešimas apie euro zoną“ ( COM(2006)0392 ),
– atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo mėn. Komisijos tarpinę prognozę,
– atsižvelgdamas į savo 2003 m. liepos 3 d. rezoliuciją dėl tarptautinio euro zonos vaidmens ir euro banknotų ir monetų įvedimo pirmojo vertinimo
OL C 74 E, 2004 3 24, p. 871. ,
– atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 4 d. rezoliuciją dėl Europos ekonomikos padėties: 2006 m. parengiamasis pranešimas dėl bendrųjų ekonomikos politikos gairių
Tą dieną priimti tekstai, P6_TA(2006)0124 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2006 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Tarptautinio valiutos fondo strategijos peržiūros
Tą dieną priimti tekstai, P6_TA(2006)0076 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2006 m. gegužės 17 d. rezoliuciją dėl viešųjų finansų Ekonominėje ir pinigų sąjungoje (EPS)
Tą dieną priimti tekstai, P6_TA-PROV(2006)0214 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros
Tą dieną priimti tekstai, P6_TA-PROV(2006)0240 . ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl 2005 metų ECB metinės ataskaitos
Tą dieną priimti tekstai, P6_TA (2006)0464. ,
– atsižvelgdamas į Europos centrinio banko pranešimus dėl tarptautinės euro reikšmės ir finansinės integracijos euro zonoje,
– atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 13 d. rezoliuciją dėl įmonių apmokestinimo Europos Sąjungoje: bendra konsoliduota pelno mokesčio bazė
Priimti tekstai, P6_TA(2005)0511 . ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ( A6‑0381/2006 ),
A. kadangi narystė euro zonoje didina valstybių narių ekonomikos sąsają ir reikalauja labiau derinti ekonomikos politikos kryptis, taip pat siekiant pašalinti struktūrinius trūkumus, kad būtų galima susidoroti su kylančiais sunkumais ir kurti klestinčią bei konkurencingą euro zoną siekiant parengti ją labiau globalizuotai ekonomikai,
B. kadangi 2006 m. euro zonos ekonomika auga sparčiau ir jos pagrindas atrodo tvirtesnis, didėjant vidaus paklausai, ypač investicijoms; tačiau kadangi 2007 m. augimas gali sulėtėti dėl didelių naftos kainų, vėluojančio euro sustiprėjimo poveikio ir lėtesnio JAV ekonomikos augimo,
C. kadangi paprastai nustatoma, kad potenciali euro zonos ekonomikos augimo norma bus maždaug 2 proc. ir turėtų padidėti iki 3 proc. bei tokia išlikti, siekiant darbo vietomis aprūpinti daugiau kaip 12 milijonų bedarbių Europoje, padidinti disponuojamąsias pajamas ir skirti pakankamai lėšų Europos gerovės valstybei modernizuoti,
D. kadangi nuo 2007 m. sausio 1 d. euro zoną sudarys tik 13 valstybių narių, bet makroekonominės politikos koordinavimas ir vidaus rinka apims visas 27 valstybes nares,
E. kadangi išorės atstovavimas euro zonai tarptautinėse institucijose ir forumuose yra neproporcingas jos ekonominei svarbai tarptautinėje ekonomikoje; kadangi įvedus eurą mažai buvo pasiekta, kad būtų užtikrinta, jog tarptautinėse finansinėse institucijose ir forumuose euro zonai būtų atstovaujama išvien; ir kadangi dėl šių trūkumų euro zonai sunku skleisti savo interesus ir imtis lyderės vaidmens sprendžiant pasaulio ekonomikos keliamus uždavinius,
Makroekonominė politika
1. sveikina Komisiją, pristačiusią pirmąjį metinį pranešimą apie euro zoną, kuriame matyti euro zonos ekonomikos sričių raida 2006 m. ir kuris yra svarbus indėlis į debatus dėl bendrų ekonomikos politikos uždavinių, su kuriais susiduria euro zonos valstybės narės;
2. mano, kad nustačius aiškius ir skaidrius dviejų pagrindinių ramsčių, t. y. pinigų kiekio ir visos kitos svarbios informacijos apie būsimą infliacijos raidą, poveikio svarbiausiems pinigų politikos sprendimams dėsnius, padidėtų pinigų politikos nuspėjamumas ir ji taptų veiksmingesnė; taip pat mano, kad turėtų būti skelbiamos ECB valdybos posėdžių protokolų santraukos, kuriose būtų aiškiai išdėstyti priimtų sprendimų „už“ ir „prieš“ argumentai, taip pat nurodytos priežastys, dėl kurių buvo priimti sprendimai; mano, kad toks skaidrumas svarbus, nes taip rinkoje bus galima geriau įvertinti ECB pinigų politiką;
3. atsižvelgdamas į tai, kad pastarųjų metų skatinamosios pinigų politikos priemonės palaipsniui mažinamos, ragina Komisiją laikytis griežtos atnaujinto Stabilumo ir augimo pakto formuluotės ir valstybes nares siekti kasmet mažinti savo cikliškai koreguojamą biudžeto deficitą 0,5 proc. BVP; tai padės sumažinti infliacijos spaudimą ir išlaikyti tokį palūkanų normų lygį, kuris nekels grėsmės dabartiniam ekonomikos atsigavimui; atsižvelgdamas į tai, primena geresnio fiskalinio, ypač biudžeto, koordinavimo tarp valstybių narių naudą siekiant aiškesnės makroekonomikos politikos pusiausvyros, palyginti su gerai išvystyta EPS pinigų politikos sritimi;
4. mano, kad neabejojant dėl subsidiarumo principo fiskalinėje politikoje ir atsižvelgiant į nacionalinių vyriausybių teisės prerogatyvas, kai apibrėžiamos jų struktūrines ir biudžeto politikos sritys, svarbu, kad visos valstybės narės – bent tos, kurios priklauso euro zonai – derintų savo skirtingus nacionalinius fiskalinius kalendorius ir grįstų biudžeto planavimą panašiais kriterijais siekiant, kad būtų išvengta neatitikimų, atsirandančių taikant skirtingas makroekonomikos prognozes (pasaulio ekonomikos augimas, ES ekonomikos augimas, naftos barelio kaina, palūkanų normos) ir kitus parametrus; mano, kad Komisija gali daug prisidėti prie šio tikslo įgyvendinimo;
5. ragina valstybes nares vadovaujantis Lisabonos ir Geteborgo strategijos tikslais didelę ekonomikai augant susidariusių papildomų iždo pajamų dalį panaudoti valstybės skolai sumažinti, atrandant daugiau lėšų švietimui, profesiniam mokymui, infrastruktūrai, tyrimams ir naujovėms bei kovai su sunkumais, atsirandančiais dėl senėjančios visuomenės ir klimato kaitos;
6. Primena Komisijai, kad minėtojoje 2006 m. balandžio 4 d. rezoliucijoje Parlamentas ragino atlikti bendrą valstybių narių fiskalinių sistemų patikrinimą, kuris būtų vienas iš pagrindinių metodų siekiant didinti ekonomikos konkurencingumą ir užtikrinti finansinį stabilumą;
7. ragina Komisiją parengti augimo ir užimtumo srityje euro zonai taikyto EPS ekonominio ramsčio geresnio veikimo naudos, kurią patirtų euro zona ir visa Sąjunga, vertinimą;
Ekonomikos reformos
8. atsižvelgdamas į tai, primena, kad svarbu aktyviai ir greitai visais lygmenimis ir visose susijusiose politikos srityse vienodai įgyvendinti Lisabonos strategiją taikant visa apimantį ekonomikos, užimtumo, aplinkosaugos ir socialinės politikos reformų derinį;
9. suvokia, kad euro zonos ekonomika labai lėtai prisitaikė prie atsigaunančios pasaulio ekonomikos augimo, daugiausia dėl to, kad vyravo nedidelė vidaus paklausa, ir kad gamybos, darbo bei kapitalo rinkos prisidės prie to, jog kainos ir užmokesčiai greičiau prisitaikytų prie kintančių ekonomikos sąlygų, tai būtina didinant ekonomikos augimo potencialą, kovojant su nepagrįsta infliacija ir ekonomikos augimo skirtumais euro zonos valstybėse narėse bei prisitaikant prie potencialiai nepalankių pasaulio pokyčių,
10. atsižvelgia į tai, kad kai kurios valstybės narės savo nacionalinėse reformų programose (NRP) nustatė didelius įsipareigojimus, tačiau suvokia, kad to neužtenka, ir ragina valstybes nares imtis veiksmų; primena, kad ekonominiai rezultatai pagerėtų priėmus elgesio kodeksą, kuriuo remdamosi valstybės narės galėtų bendrai kontroliuoti NRP, keisdamosi pažangiąja patirtimi ir Komisijai kasmet skelbiant lentelę, kurioje būtų nurodytos geriausių ir blogiausių rezultatų pasiekusios šalys, kaip siūloma 2004 m. lapkričio mėn. Komisijos aukšto lygio darbo grupės, vadovaujamos Wimo Koko, ataskaitoje „Susiduriant su problemomis: Lisabonos strategija augimo ir užimtumo klausimais“;
11. mano, kad euro zonos valstybės narės turėtų toliau vienodai siekti pažangos atsižvelgdamos į tris Lisabonos ir Geteborgo strategijos principus (ekonominis augimas, socialinė sanglauda ir aplinkos apsauga) ir taip pat pabrėžia lanksčios apsaugos (angl. flexicurity ) potencialą siekiant padidinti asmenų, visų pirma moterų, vyresnių darbuotojų, jaunimo, ilgalaikių bedarbių ir imigrantų, dalyvavimą darbo rinkoje;
12. primena savo įsitikinimą, kad, jei valstybėms narėms nepavyktų vienbalsiai pasiekti susitarimo, tikslas sukurti bendrą konsoliduoto pelno mokesčio bazę Europoje galėtų būti pasiektas per sustiprinto bendradarbiavimo mechanizmą; pabrėžia, kad sustiprinto bendradarbiavimo mechanizmas – nors ir mažiau pageidautinas būdas nei vienbalsis valstybių narių susitarimas – leistų didžiajai daugumai Europos šalių daryti pažangą kuriant bendrą įmonių apmokestinimo sistemą vidaus rinkoje ir kartu sudarytų galimybes kitoms valstybėms narėms prisijungti vėliau; mano, kad šis klausimas vis svarbesnis euro zonai ir ragina euro zonos valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pažangos šioje srityje,
Vidaus rinka
13. mano, kad siekiant sustiprinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą EPS būtina užbaigti vidaus rinkos, ypač paslaugų vidaus rinkos, kūrimo procesą; taigi ragina toliau geriau įgyvendinti direktyvas; kritiškai vertina kai kurių valstybių narių taikomas politines priemones, skirtas svarbiausioms pramonės ir paslaugų šakoms apsaugoti nuo tarpvalstybinės konkurencijos, ir dar kartą pabrėžia esąs įsipareigojęs laikytis laisvo asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo principų;
14. pritaria Komisijai, kad būtina panaikinti kliūtis, trukdančias kurti bendrą mokėjimų eurais erdvę, ir imtis tolesnių veiksmų bei atverti susiskaldžiusias mažmeninių finansinių paslaugų (taupymo planų, hipotekų, draudimo ir pensijų) rinkas ir kartu užtikrinti vartotojų apsaugą; pabrėžia, kad svarbu nustatyti europinį finansų rinkos reguliavimo ir priežiūros metodą, ir primena, kad būtina patikslinti draudimo įmonių mokumo ( Mokumas II ) taisykles ir nuostatas, susijusias su reguliavimo institucijų įgaliojimu priimti sprendimus savo nuožiūra esant bendrovių jungimuisi, kai peržengiamos vienos valstybės narės teritorijos ribos, siekiant išvengti buveinės ir priimančiosios valstybių narių priežiūros institucijų konfliktų;
15. mano, kad plataus masto ES naujovių politika yra viena iš svarbiausių tvariosios plėtros ir darbo vietų kūrimo priemonių ir jai turėtų būti teikiama pirmenybė sustiprinto ekonomikos koordinavimo srityje; apgailestauja, kad išlaidos MTTP euro zonoje sudaro beveik 2 proc. BVP, o tai yra daug mažiau nei visai ES nustatytas 3 proc. tikslas; ragina Komisiją pateikti konkrečius pasiūlymus dėl mokslinių tyrimų Europos Sąjungoje finansavimo ir veiksmingos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistemos; ragina valstybes nares skirti daugiau lėšų moksliniams tyrimams ir naujovėms bei taikyti mokesčių lengvatas į plėtrą ir mokslinius tyrimus investuojančioms įmonėms ir universitetams atsižvelgiant į tai, kad lyginant su tiesioginėmis subsidijomis tokios lengvatos yra patikimesnė garantija, kad valstybės ištekliai bus panaudoti sėkmingai veiklai remti;
16. mano, kad darbo rinkos turėtų tapti lankstesnės ir reikėtų pašalinti tuos nuolatinį užimtumą reglamentuojančių teisės aktų aspektus, kurie gali trukdyti pritaikyti darbo rinką; pripažįsta, kad ateityje realus darbo užmokestis ir našumas turėtų augti tuo pačiu metu; apgailestauja, kad neatsižvelgta į daug Parlamento pateiktų pasiūlymų, ypač tuos, kuriais siekiama pagerinti vaikų priežiūros įstaigų sąlygas, sukurti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, kurti priemones, skatinančias darbuotojus atidėti savanoriško išėjimo į pensiją laiką, ir rengti legalių imigrantų integravimo į darbo rinką ir kovos su nelegalia imigracija strategijas;
17. apgailestauja, kad dabartinis švietimo ir mokymosi visą gyvenimą, kuriems turėtų būti teikiama pirmenybė sustiprinto ekonomikos koordinavimo srityje, lygis tikrai per žemas ir pritaria daugumai Komisijos pasiūlytų priemonių; tačiau apgailestauja, kad neperimti kai kurie Parlamento priimti pasiūlymai, ypač tie, kuriais siekiama gerinti pradinėje ir vidurinėje mokyklose suteikiamas užsienio kalbų, matematikos ir gamtos mokslų žinias, įgyvendinti integruotą profesinio mokymo modelį, siekti, kad daugiau studentų siektų mokslinės karjeros, stiprinti universitetų, pramonės ir verslo sektorių bendradarbiavimą, skatinti tokią švietimo sistemą, kurioje būtų atsižvelgiama į darbo rinkos poreikius, visiems užtikrinti galimybę įgyti aukštąjį išsilavinimą, skatinti mokymąsi visą gyvenimą, atitinkamai spręsti ilgalaikio ir jaunimo nedarbo problemas bei užtikrinti geresnę mokslinių rezultatų sklaidą bei taikymą;
18. ragina valstybes nares ir Komisiją teikti pirmenybę vidaus energetikos rinkos pasiekimams, patobulintai tyrimų ir taikomosios veiklos politikai alternatyvių energijos šaltinių ir aplinką tausojančios ir švaresnės energijos srityse, įskaitant raginimus vartoti daugiau atsinaujinančių energijos šaltinių, labiau įsipareigoti taupyti energiją ir efektyviau ją naudoti, taip pat teikti pirmenybę politinių ir ekonominių ryšių su kiek įmanoma daugiau šalių tiekėjų stiprinimui siekiant turėti įvairių energijos šaltinių ir geriau spręsti tiekimo trūkumo klausimus;
Veikianti Ekonominė ir pinigų sąjunga
19. pritaria Komisijai, kad euro zonos ekonomikos augimo ir infliacijos lygio skirtumai, siekiantys nuo 4,5 proc. ekonomikos augimo normos iki 2,7 proc. infliacijos lygio 2005 m., susidaro dėl struktūrinių priežasčių; apgailestauja, kad aukštas infliacijos lygis kai kuriose valstybėse narėse neigiamai veikia visos euro zonos konkurencingumą ir valiutos stabilumą;
20. mano, kad nuolatiniai Parlamento ir nacionalinių parlamentų susitikimai galėtų padėti nacionaliniams parlamentams pasiekti geresnio būtino ekonomikos politikos koordinavimo;
21. sveikina Slovėniją, nuo 2007 m. sausio 1 d. prisijungsiančią prie euro zonos; ragina kitas valstybes nares imtis reikiamų veiksmų siekiant įvykdyti Mastrichto sutartyje nustatytus konvergencijos kriterijus ir atkreipia dėmesį į tai, kad ECB ir Komisija privalo taikyti EB sutartyje nustatytą kainų stabilumo kriterijų, kuris skiriasi nuo ECB vykdomoje pinigų politikoje taikomą kriterijų, ir siūlo, kad ECB ir Komisija įvertintų, ar yra pagrindo išlaikyti tokį taikymo skirtumą;
22. pripažįsta, kad vadovaujantis Mastrichto sutarties konvergencijos kriterijais, infliacijos lygis neturi viršyti daugiau kaip 1,5 proc. trijų geriausią šį rodiklį turinčių valstybių narių lygio kainų stabilumo srityje; pažymi, kad reikėtų išsamiai išanalizuoti, kaip nustatomos trys geriausius rezultatus kainų stabilumo požiūriu pasiekusios valstybės narės, ir išnagrinėti nustatytų verčių apskaičiavimo metodologiją, kad būtų atspindima tai, jog dvylika ES valstybių narių dabar dalyvauja ekonominės ir pinigų sąjungos veikloje ir naudoja vieną valiutą, kuri valdoma vykdant bendrą pinigų politiką, ir kad kiekvienos jų infliacijos rezultatų skirtumai atspindi struktūrinius, o ne makroekonomikos politikos pozicijų skirtumus;
23. ragina Komisiją ir Eurostatą gerinti makroekonomikos statistikos duomenų (ypač susijusių su biudžeto deficitu ir valstybės skola) kokybę ir naudotis visomis priemonėmis siekiant, kad būtų išvengtas fiskalinės pusiausvyros sutrikimas bet kurioje valstybėje narėje; ragina dar labiau padidinti Komisijos įgaliojimus tikrinti perduodamų duomenų kokybę;
24. ragina atsakingus prižiūrėtojus dėti daugiau pastangų siekiant veiksmingiau įvertinti rizikos draudimo fondų veiklą, atsižvelgiant į sisteminę riziką, kurią gali kelti jų veikla, ir ragina Eurogrupę išnagrinėti šį klausimą;
Atstovavimas
25. džiaugiasi, kad Taryba sutarė vieningai kalbėti metiniame Bretton Woodso institucijų susitikime 2006 m. rugsėjo 19–20 d. Singapūre; reikalauja, kad atstovaujant ES TVF būtų geriau koordinuojamos valstybių narių pozicijos; ragina valstybes nares siekti bendros balsavimo sistemos – galbūt pradedant euro sistema, siekiant ateityje užtikrinti nuoseklų Europos atstovavimą, vadovaujant ECOFIN tarybai ir Europos Komisijai, kurias kontroliuotų Europos Parlamentas;
26. sveikina pakartotinai išrinktą Eurogrupės pirmininką Jeaną Claude'ą Junckerį; mano, kad Eurogrupė turėtų sutarti, kas turi būti pasiekta per kitus dvejus metus euro zonoje;
27. pabrėžia, kad būtina didinti bendradarbiavimą euro zonoje tam, kad būtų stiprinamas ekonominis valdymas ir Europos integracijos procesas siekiant kovoti su pasaulio ekonomikos problemomis; todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad metiniame pranešime dėl euro zonos ateityje būtų pateiktos konkretesnės priemonės, kurios leistų plėtoti dialogą tarp įvairių susijusių ES institucijų siekiant geresnio Sąjungos ekonominio valdymo; ragina Komisiją teikti didelę paramą Eurogrupei ir jos pirmininkui;
28. mano, kad visoms suinteresuotoms šalims būtų naudinga bent kartą per metus rengti bendrą Eurogrupės, Komisijos ir Parlamento dialogą, panašų į Parlamento ir ECB vykdomą dialogą pinigų klausimais, siekiant plėsti esamą struktūrą ir aptarti euro zonos ekonomikos problemas ir jų sprendimo būdus;
o
o o
29. paveda Pirmininkui šią rezoliuciją perduoti Eurogrupei, Tarybai, Komisijai ir Europos Centriniam Bankui.
AIŠKINAMOJI DALIS
Pastarųjų metų euro zonos šalių ekonomikos prognozės pačios palankiausios. Remiantis naujausiomis TVF prognozėmis, 2006 m. euro zonos ekonomika paaugs 2,4 proc. ir 2007 m. – 2 proc., t. y. sparčiausiai per pastaruosius metus. Tačiau toks ekonomikos augimo tempas yra per lėtas, kad būtų galima sėkmingai spręsti euro zonos vidaus ir išorės uždavinius, ir daug lėtesnis už pagrindinių mūsų konkurentų (JAV ir augančios ekonomikos šalių) ekonomikos raidą.
Vartojimo sumažėjimą galinti lemti PVM reforma Vokietijoje, atoslūgis JAV, Ispanijos, Airijos ir JK būsto rinkose ir dolerio nuvertėjimas gali neigiamai paveikti pasaulio ekonomikos augimą.
2006 m. rezoliucijoje dėl bendrųjų ekonomikos politikos gairių EP jau pabrėžė, kad europiečius turėtų neraminti tai, kad euro zonos ekonomikos augimo lygis yra nuolat žemesnis už pasaulio ekonomikos augimo lygį (5,1 proc. 2006 m. ir 4,9 proc. 2007 m. TVF duomenimis), žemesnis už JAV ekonomikos augimo lygį (3,4 proc. 2006 m. ir 2,9 proc. 2007 m.) ir daug žemesnis už augančios ekonomikos šalių, kurios kelia grėsmę mūsų pozicijai tarptautinėse rinkose, ypač Kinijos, ekonomikos augimo lygį (10 proc. 2006 m. ir 2007 m.).
Šiuos skirtumus sąlygoja struktūriniai trūkumai, lėtinantys mūsų ekonomikos augimą. Šie trūkumai ir jų šalinimo būdai jau minėti rezoliucijoje dėl bendrųjų ekonomikos politikos gairių: reguliavimo tvarkos gerinimas, struktūrinių reformų įgyvendinimas, verslumo dvasios skatinimas ir stiprinimas, geresnis ir spartesnis darbo rinkos pritaikymas prie naujų uždavinių, investicijų skatinimas ir t. t.
Reikia ryžtingiau kovoti su tokiais struktūriniais trūkumais, siekiant pritaikyti euro zonos ekonomiką prie naujų pasaulio ekonomikos sąlygų. Be to, turime išspręsti visuomenei ir politikams gerai žinomas dabartines problemas: vis didėjančio gyventojų senėjimo, migracijos, laipsniško importo iš trečiųjų šalių didėjimo ir Europos įmonių bei jų veiklos perkėlimo į užsienį, didėjančio energijos išteklių poreikio ir rizikos, kurią kelia pasaulio makroekonominės pusiausvyros sutrikimas.
Apibendrinant šį pranešimą daroma išvada, kad turime nedelsdami siekti, kad ekonomika kuo greičiau atsigautų. Siekiant šio tikslo būtina kuo geriau koordinuoti Europos ekonomikos politikos priemones ir valstybių narių kompetencijai priklausančias politines priemones, atsižvelgiant į Europos Komisijos metiniame pranešime apie euro zoną (COM(2006)392 galutinis) pateiktus pasiūlymus ir ilgamečius Europos Parlamento reikalavimus.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Metinis pranešimas apie euro zoną
Procedūros numeris
2006/2239(INI)
Atsakingasis komitetas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
ECON 28.9.2006
Nuomonę teikiantis(-ys) komitetas(-ai) Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Nuomonė nepareikšta Sprendimo data
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Pranešėjas(-ai) Paskyrimo data
José Manuel García-Margallo y Marfil 4.7.2006
Pakeistas (-i) pranešėjas (-ai)
Svarstymas komitete
12.9.2006
2.10.2006
10.10.2006
Priėmimo data
23.10.2006
Galutinio balsavimo rezultatai
+
-
0
32
0
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Elisa Ferreira, José Manuel García-Margallo y Marfil, Jean-Paul Gauzès, Benoît Hamon, Gunnar Hökmark, Karsten Friedrich Hoppenstedt, Ian Hudghton, Sophia in 't Veld, Piia-Noora Kauppi, Wolf Klinz, Andrea Losco, Gay Mitchell, Cristobal Montoro Romero, John Purvis, Alexander Radwan, Dariusz Rosati, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Katerina Batzeli, Harald Ettl, Catherine Guy-Quint, Klaus-Heiner Lehne, Jules Maaten, Thomas Mann, Giovanni Pittella, Yannick Vaugrenard, Corien Wortmann-Kool
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Pateikimo data
26.10.2006
Pastabos (pateikiamos tik viena kalba)
