Gyvenimą keičiantys sprendimai – tavo rankose
2009 m. rinkimai
Institucijos
2009-03-27 - 12:27
Kaip atrodys Europos ateitis? Renkiesi TU! Birželio 4-7 d. milijonai europiečių rinks savo atstovus, iki 2014 m. dirbsiančius Europos Parlamente. Ekonominė ir ekologinė krizė, energetika, lyčių lygybė, migracija – europarlamentarai priima sprendimus daugelyje kasdienį gyvenimą keičiančių sričių. Renkiesi tu – eidamas prie urnų spręsi, į ką bus investuojami ES pinigai, kaip bus ginamos vartotojų teisės, kokį kurą naudosime, kaip bus saugoma mūsų laisvė ir koks maistas atsidurs mūsų lėkštėse.
Balsuoti Europos Parlamento rinkimuose verta dėl daugelio priežasčių. Patikėdami savo balsą europarlamentarams sprendžiame, kokie bus pokalbių mobiliuoju telefonu ir SMS tarptinklinio ryšio tarifai, kaip bus ginamos keleivių ir vartotojų teisės, kaip bus auginamas ir kiek kainuos mūsų valgomas maistas, kiek dėmesio bus skiriama gamtos išsaugojimui ir kokie bus žaislų, kuriais žaidžia mūsų vaikai, saugos standartai.
Profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimas, kova su nelegalia migracija, terorizmu ir nusikalstamumu, klimato kaitos stabdymas, ekonomikos ir finansų stabilizavimas, europinių standartų tvirtinimas – EP priimami teisės aktai reglamentuoja visas šias sritis.
Jei nesivarginsime balsuoti, kažkas kitas nuspręs, kas turi atstovauti mums vienintelėje tiesiogiai renkamoje Europos asamblėjoje, kalbančioje 23 kalbomis. Ekonominio sunkmečio metu ypač svarbu nepasiduoti apatijai ir neatsisakyti demokratinio pasirinkimo teisės, kadangi kitu atveju stiprės ekstremistų ir populistų balsai. Balsuokime už lygiateisiškumą, kompromisų ieškojimą, solidarumą, darbo vietų kūrimą, švietimo ir tyrimų plėtrą, švaresnę aplinką ir užtikrintą energijos tiekimą.
Norėdami daugiau sužinoti apie birželio 7 d. rengiamus Europos Parlamento rinkimus, apsilankykite EP svetainės srityje „2009 m. rinkimai“.
20090320FCS52246
Kas leistų suderinti asmeninį ir profesinį gyvenimą?
Ar teisės aktai ir darbdaviai užtikrina teisę derinti karjerą ir šeimos interesus? Lygios vyrų ir moterų galimybės, vienodas užmokestis už tą patį darbą ir apsauga nuo diskriminacijos – pamatinės Europos vertybės. Tačiau realiame gyvenime lyčių lygybės principai kartais nelieka tik popieriuje? Jūsų pasirinkimas 2009 m. birželio 7 d. vyksiančiuose rinkimuose į Europos Parlamentą lems, kokie sprendimai bus priimami ir įgyvendinami šeimos ir karjeros derinimo bei lyčių lygybės įtvirtinimo srityje.
Laikai pasikeitė. Daugelis dar pamena laikus, kuomet moters darbas buvo atnešti vyro ... šlepetes, o jos pagrindinis užsiėmimas buvo auginti vaikus, būti nuolankiai ir paklusti sutuoktiniui. Vis dėlto, galbūt viskas nėra taip, kaip atrodo, o dalis mūsų tebegyvena „Stepfordo moterų“ pasaulyje?
Tegu kalba skaičiai
Šiandieną vis daugiau moterų užima vadovų postus versle ir politikoje. 2006 m. trečdalis direktorių buvo moterys. Nuo 1979 m. iki 2009 m. moterų europarlamentarių skaičius išaugo nuo 16,3 iki 31 proc.
Deja, ar yra pagrindo džiaugtis, jei moteris už tą patį darbą tebegauna 17 proc. mažesnį atlygį už savo kolegas vyrus, o kas dešimtas europietis – daugiausiai moterys – savo gyvenime yra susidūręs su priekabiavimu ar prievarta darbo vietoje?
Padaryta daug, bet ar pakankamai?
Europos Sąjungos iniciatyvos – smurto moterų atžvilgiu prevencijos programa „Dafnė“, Lyčių lygybės instituto kūrimas Vilniuje, 2006 m. europarlamentarų pradėta kampanija „Raudona kortelė priverstinei prostitucijai“ – dalis lyčių lygybę įtvirtinančių pastangų, tačiau ar jų pakanka?
Šeimos ir karjeros derinimas: prabanga ar būtinybė?
Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo duomenimis, visą darbo dieną dirbantys vyrai per savaitę išdirba 43 valandas, moterys – 40 val. Pastarųjų namuose laukia nuolatinis dalies visuomenės nepastebimas neapmokamas darbas – rūpinimasis vaikais, senyvais giminaičiais, namų ruoša.
Ar pasaulyje, kuriame gyvename ilgiau ir turime mažiau vaikų, profesinio ir šeimos gyvenimo santykis įstatymuose nustatytas tinkamai? Ar mums sudarytos tinkamos galimybės rinktis?
Renkamės ir renkame mes
Mūsų renkami europarlamentarai sprendžia, ar reikia papildomų priemonių, užtikrinančių tinkamą asmeninio ir profesinio gyvenimo pusiausvyrą, ir kokios jos turi būti.
Darbo vietų dalijimasis, teledarbas, lankstus grafikas, „suspausta“ darbo savaitė, motinystės ir tėvystės atostogos, laikinas darbas ir darbas nepilną darbo dieną – šias sritis reglamentuojantys europiniai sprendimai gali iš esmės pakeisti mūsų gyvenimus.
Į birželio 7-osios rinkimus neikime neparengę „namų darbų“ – nepasidomėję partijos ir politikų, kuriems rengiamės patikėti savo balsus, pozicija šiais ir kitais mums rūpimais klausimais. Žvilgsnis į svarbiausius Europos Parlamento sprendimus 2004-2009 m. 10 priežasčių, kodėl verta balsuoti Svarbiausios ateities temos Darbo laikas: darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra Aktyvesnis moterų dalyvavimas politikoje: kvotoms – ne, paskatinimui – taip Vaikų priežiūra neturi tapti alternatyva moterų karjerai, mano EP Užimtumas ir socialiniai reikalai: pranešimai spaudai Demografinis deficitas: kur dingo vaikai? Daugiau moterų ir vyrų lygybės 30 lyčių lygybės įtvirtinimo metų Nicole Kidman sake „ne“ smurtui prieš moteris rinkimai2009.eu
Atviros sienos ar Europa – tvirtovė?
Ar Europa turi atsitverti sienomis nuo joje geresnio gyvenimo ieškančių imigrantų? Europa traukia geresnio gyvenimo ieškančius imigrantus. Teisėta migracija ekonomiškai ir kultūriškai praturtina Europos Sąjungą, tuo tarpu nelegali imigracija turi daug neigiamų padarinių. Europai trūksta darbo rankų, todėl stiprindama teisėtos migracijos kanalus ji siekia pažaboti neteisėtos imigracijos srautus. Europos Parlamentas priima sprendimus dėl sankcijų nelegaliai darbuotojus iš trečiųjų šalių samdantiems darbdaviams įvedimo, nelegalų grąžinimo ir kvalifikuotų specialistų atvykimo.
Šiuo metu ES teritorijoje neteisėtai gyvena 4-8 mln. užsieniečių, įsidarbinančių žemės ūkio, statybų ir valymo paslaugų srityse. Ar Europa turi atsitverti sienomis nuo į ją įvairiais būdais bandančių patekti geresnio gyvenimo viltis puoselėjančių žmonių?
Neteisėtos imigracijos spąstai
Neteisėta imigracija glaudžiai susijusi su darbuotojų išnaudojimu ir prekyba žmonėmis. Ji iškreipia konkurenciją ir darbo rinką, o nelegaliai dirbantys užsieniečiai nėra apsaugoti ligos ar nelaimės atvejais.
Daugelis europiečių yra įsitikinę, kad užtikrinti laisvo asmenų judėjimo ES viduje principą įmanoma tik sukūrus bendrai valdomą ES migracijos politiką. Stiprindama valdomą imigraciją, darbuotojų iš svečių šalių integraciją ir užtikrindama jų teises, ES kovoja su migrantų išnaudojimu.
Europos Parlamentas pritarė bendroms sankcijoms nelegalų darbdaviams ir numatė, jog ES valstybės turės papildomai tikrinti, ar darbdaviai nepasitelkia neteisėtai ES gyvenančių asmenų pagalbos. Tuo pačiu stiprinamos nelegalų teisės ir jų galimybės teikti skundus prieš darbdavius.
„Sankcijų direktyva“ papildo „Grąžinimo direktyvą“ ir „Mėlynosios kortelės direktyvą“, kuriomis siekiama mažinti neteisėtą migraciją ir stiprinti teisėtos migracijos kanalus.
Daugiau specialistų iš užsienio
Kaip pritraukti kvalifikuotų specialistų iš užsienio – kitas svarbus ES šalių politikams ramybės neduodantis klausimas. Skirtingų ES taisyklių margumyno ir rinkos fragmentacijos atbaidyti kvalifikuoti užsieniečiai mieliau pasirenka juos išskėstomis rankomis pasitinkančias JAV, Kanadą ar Australiją.
Siekdamas padėti pritraukti daugiau specialistų iš trečiųjų šalių, Europos Parlamentas pritarė „mėlynosios kortelės“ sukūrimui, leisiančiam supaprastinti ir suvienodinti laikinai į ES atvykstančių specialistų iš užsienio priėmimo taisykles. Mėlynąją kortelę galės gauti su potencialiu darbdaviu ES jau sutarę bent penkerių metų atitinkamo darbo patirtį arba atitinkamos srities universitetinį diplomą turintys asmenys.
Nelegalų grąžinimas
Nelegalių migrantų grąžinimas – kita svarbi begimstančios ES migracijos politikos dalis. Nelegalai turi nuo 7 iki 30 dienų laikotarpį, per kurį gali apsispręsti grįžti namo – vėliau jie gali būti išsiunčiami iš šalies. Keletą metų Europos Parlamento delegacijos lankėsi imigrantų sulaikymo centruose tikrindami, ar atvykėliai apgyvendinami tinkamomis sąlygomis.
Ar manote, jog vertėtų sukurti europinę solidarumu paremtą imigracijos politiką ir bendrai valdyti migracijos srautus? Savo nuomonę išreikškite balsuodami už Jūsų interesus ginančius kandidatus birželio 7 d. rinkimuose į Europos Parlamentą. ES įveda sankcijas nelegalų darbdaviams Kova dėl protų: kvalifikuoti imigrantai galės gauti „mėlynąsias korteles“ ES numatys sankcijas nelegalių imigrantų darbdaviams Apgailėtinos sąlygos – daugelio prieglobsčio prašytojų centrų kasdienybė Nelegali imigracija: Europos Parlamentas apibrėžia bendras išsiuntimo taisykles Svarbiausi 2004-2009 m. kadencijos Europos Parlamento sprendimai 2009 m. rinkimų naujienos
Į ką turėtume investuoti savo pinigus?
Į ką investuojami mūsų pinigai? Kelių ir energetinių jungčių tiesimas, maisto sauga ir darbo vietų kūrimas, švietimas ir kova su diskriminacija, aplinkosauga ir parama besivystančioms šalims – visos šios sritys sulaukia paramos iš ES biudžeto. Europarlamentarai nustato kasmetinį biudžetą ir tikrinai ar mūsų – mokesčių mokėtojų – pinigai panaudojami tinkamai. Kokie turėtų būti ES finansuojami prioritetai? Savo nuomonę išreikškite birželio 7 d. rengiamuose Europos Parlamento rinkimuose.
ES biudžetas naudojamas remti mažiau pasiturinčius regionus, kurti darbo vietas ir stimuliuoti ekonomiką. Ar tai, kaip panaudojami europiniai pinigai, pateisina Jūsų lūkesčius?
Mobilumas: ES remia kelių, geležinkelių, tiltų, energetikos jungčių, oro uostų statybos ir plėtros projektus, leidžiančius mažinti atotrūkį tarp skirtingų regionų vystymosi ir didinti judumą visoje ES teritorijoje.
Aplinkosauga ir žemės ūkis: ES remia ekologišką ūkininkavimą, maisto kokybės ir saugos standartų įtvirtinimą, gyvūnų gerovę bei kaimo plėtrą užtikrinančius projektus.
Švietimas: ES plėtoja studentų mainus – pagal „Erasmus“ programą užsienyje studijavo per pusantro milijono europiečių. Didelė europinių lėšų dalis investuojama į profesinio rengimo modernizavimą bei mokymąsi visą gyvenimą.
Diskriminacijos stabdymas: Europos pinigai padeda kovoti su diskriminavimu, išankstiniu nusistatymu, skurdu ir socialine atskirtimi, skatinti pakantumą ir toleranciją. EQUAL programa leidžia kovoti su diskriminacija darbo rinkoje, o ACCEDER remia romų kilmės žmonių įdarbinimą.
Mokslinai tyrimai: ES remia naujų technologijų kūrimą ir diegimą, investuoja į tyrimus, leidžiančius efektyviau įveikti ligas, užtikrinti maisto saugumą, kurti ekologiškesnius automobilius ir pasinaudoti „žaliąja“ energija. Šiemet moksliniams tyrimams skirta 11 proc. daugiau lėšų nei pernai.
MVĮ : Mažos ir vidutinės įmonės sudaro daugiau nei 90 proc. Europos bendrovių, todėl jų finansavimas padeda didinti konkurencingumą ir kurti darbo vietas.
Besivystančios šalys: ES padeda ne tik labiausiai pažeidžiamiems savo piliečiams ir regionams, bet ir palaiko taiką ir teikia humanitarinę pagalbą skurstančioms šalims.
Demokratiškai formuojamas biudžetas
Europos Parlamentas kartu su ES Taryba atidžiai analizuoja, kaip turėtų būti panaudotos europinės lėšos. ES biudžetą tvirtindamas Parlamentas numato, kiek lėšų bus skiriama mažiau pasiturintiems regionams, aplinkosaugai, kokios bus investicijos į žmogiškuosius išteklius ir naujas technologijas. Europarlamentarai taip pat tikrina, ar Europos Sąjungos biudžetas buvo panaudotas tinkamai ir be klaidų.
Į ką turėtų būti investuojamos europinės lėšos? Sprendi tu – birželio 7 dieną rengiamuose rinkimuose į Europos Parlamentą!
2009 m. ES biudžetas:
116 mlrd. eurų;
sudaro 1% proc. ES sukuriamo turto arba 235 eurus kiekvienam gyventojui;
44% lėšų skirta konkurencingumui ir sanglaudai, 43% – žemės ūkiui ir aplinkosaugai;
Likę pinigai – išorės politikai, administracinėms išlaidoms, teisingumo ir pilietybės sričiai
ES lėšos – pažangai ir visuomenės gerovei Milijardų vertas klausimas: kaip susigaudyti ES biudžete? Biudžetas: visi straipsniai Biudžeto procedūros ABC 2009 m. ES biudžeto apžvalga [EN]
Ar ES pakankamai gina vartotojų teises?
Kiek informacijos apie produktus turėtume gauti? Idealiame pasaulyje vartotojas yra karalius, tačiau tikrovėj jis dažnai pasijunta bejėgis, nusivylęs ar apgautas prekybininkų ir paslaugų teikėjų. Europarlamentarų priimti sprendimai dėl maisto saugos ir produktų žymėjimo, tarptinklinio ryšių kainų mažinimo ir kompensacijų keleiviams pakeitė ir tebekeičia kasdienį mūsų gyvenimą. Tačiau ar mūsų teisės ginamos pakankamai? Birželio 7 d. vyksiančiuose rinkimuose balsuokime už mūsų interesus ginsiantį kandidatą.
Pasigirsta balsų, jog Europos Sąjunga neturi nieko bendra su kasdieniniu gyvenimu arba kad ES institucijos nenuveikė nieko tam, kad vartotojai būtų apsaugoti nuo verslininkų savivalės. Netiesa... Pažvelkime į sprendimus, kurie palengvino kiekvieno europiečio gyvenimą.
Kai valgome ir geriame, galime džiaugtis, kad cukraus, sviesto, kavos ir kitų produktų galime nusipirkti skirtingo dydžio įpakavimuose, o degtinės gamintojai privalo aiškiai nurodyti etiketėje, jei jų gaminas spiritinis gėrimas daromos ne iš grūdų ar bulvių, bet iš kitų žemės ūkio kultūrų.
2009 m. kovą europarlamentarai pasiūlė maisto produktų etiketėse įpareigoti skelbti maisto produktų pagrindinių ingredientų ir žaliavų kilmės šalis. Priėmus naująsias taisykles, bus paprasčiau rinktis – žinosime visą tiesą apie tai, iš kur atkeliauja mūsų perkami maisto produktai.
Kai keliaujame į užsienį, nebeturime baimintis didelių pokalbių mobiliuoju telefonu kainų – 2007 m. Europos Parlamentas patvirtino laipsniško nepagrįstai didelių tarptinklinio ryšio kainų mažinimo grafiką.
Keliaujantiems lėktuvu skrydžių bendrovės privalo atlyginti už nukėlus skrydžius nepagrįstai sugaištą laiką, o nuo šių metų pabaigos panašių kompensacijų sulauks ir traukinių keleiviai.
Auginantys vaikus gali būti ramūs, kadangi griežtos Europos Parlamento patvirtintos taisyklės išplečia žaislų saugumo reikalavimus. EP taip pat patvirtino teisės aktus, leisiančius sumažinti dėl fejerverkų kylančių nelaimingų atsitikimų skaičių bei sugriežtinsiančius ginklų laikymo taisykles.
Žiūrėdami mėgstamas laidas ir filmus, dar iki 2009 m pabaigos rečiau sulauksime reklaminių pranešimų ir jie bus trumpesni. Europarlamentarai taip pat numatė apribojimus vaikams skirtos bei užslėptos reklamos transliavimui.
Ar manote, kad vartotojų apsaugos lygis ES nėra pakankamas? Galbūt priešingai, jau perlenkta lazda, o griežti apribojimai per daug smaugia verslą? Balsuodami 2009 m. birželio 7 d. rengiamuose Europos Parlamento rinkimuose pasirinkite jūsų nuomonę ginsiančią partiją ir kandidatus! rinkimai2009.eu Europos Parlamento sprendimai apsaugos vartotojų teises Visa tiesa apie tai, ką valgome Pašarų naudotojų ir gamintojų apsauga Europarlamentarai siūlo apriboti nesveiko maisto reklamą Sutarta dėl degtinės apibrėžimo ES reglamentuos teiginius apie maisto sveikumą, vitaminų ir mineralų kiekį ES griežtina pesticidų panaudojimo tvarką Azartiniai lošimai internete: sukčiavimą ir priklausomybę ribojančios taisyklės Vaisiai ir daržovės moksleiviams – ir už ES pinigus Ekonomiškesni ir ekologiškesni automobiliai Didės interneto vartotojų teisių apsauga
Kokią energiją pasirinksime?
Už kokią energetiką pasisako mūsų renkami kandidatai? Vieniems europiečiams rūpi nepakeliamai didelės sąskaitos už šildymą, elektrą ir dujas, kitiems – energetinė priklausomybė nuo nedemokratinių režimų, tretiems – energijos taupymas ir klimato kaita. Ar ES padarė pakankamai apsaugodama savo piliečius nuo energetinio bado? Ar ji investuoja į perspektyvias energetikos sritis? Į šiuos klausimus turės atsakyti ir partijos bei kandidatai, už kuriuos balsuosime birželio 7 d. rinkimuose į Europos Parlamentą.
Energiją naudojame kiekviename žingsnyje – šildydami butus, žiūrėdami televiziją ir dirbdami kompiuteriu, naudodamiesi liftu ir vairuodami automobilį.
Apetitas ir priklausomybė auga – klimatas kaista
Europos energijos poreikiai vis auga, tačiau dėl neefektyvumo net 20 proc. jos paleidžiame vėjais. Naudodami iškastinį kurą – naftą, anglį ir dujas – prisidedame prie klimato kaitos. ES pripažino būtinybę peržiūrėti energetikos politiką ir mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, didinant atominės energetikos bei atsinaujinančių saulės, vandens ir vėjo išteklių panaudojimą.
Europarlamentarai pritarė „20–20–20“ pramintam klimato kaitos stabdymo planui. Jame numatytos priemonės, kaip iki 2020 m. 20 proc. sumažinti energijos suvartojimą ir šiltnamio dujų emisijas bei pasiekti, kad atsinaujinantys šaltiniai sudarytų 20 proc. ES sunaudojamos energijos.
ES importuoja daugiau nei pusę jai reikalingos energijos, o ateityje šis santykis tik didės. „Dujų krizė“ dar kartą pademonstravo būtinybę ne tik ieškoti patikimų tiekėjų, bet ir didinti energetinę nepriklausomybę išnaudojant atsinaujinančius gamtos neteršiančius resursus.
Sunki pasirinkimo našta
Kasdieną tarp skirtingų alternatyvų renkamės ne tik mes, bet ir mūsų išrinkti politikai. ES nutarė nuo 2009 iki 2012 m. palaipsniui atsisakyti kaitrinių elektros lempučių, pakeičiant jas ekonomiškesnėmis. Anksčiau patvirtinęs reikalavimą žymėti elektrinių prietaisų efektyvumą, Europos Parlamentas siūlo ateityje jį taikyti ir su energija susijusiems produktams – langams, izoliacinėms medžiagoms, dušo galvutėms ir pan.
Europos Parlamento sprendimu ne vėliau kaip iki 2012 m. 65 proc. naujai pagaminamų keleivinių automobilių turės vidutiniškai išmesti ne daugiau nei 120 g C02 vienam kilometrui, nuo 2015 m. šis reikalavimas bus taikomas visiems naujiems automobiliams.
Ar ES politikai padarė viską tam, kad galėtumėme rinktis, kokią energiją ir kaip norime naudoti? Norime daugiau galimybių pirkti „žaliąją“ elektros energiją? Norime turėti galimybę pigiau įsigyti dujomis, biokuru, vandeniliu ar elektra varomu automobilių? Birželio 7 d. rinkime mūsų pozicijas ginsiantį politiką.
2050 m. ES tikslai
60-80% mažesnės šiltnamio dujų emisijos
35% efektyvesnis energijos panaudojimas
60% reikalingos energijos – iš atsinaujinančių šaltinių
Europos Parlamento sprendimai pasitarnaus geresnei aplinkai EP siekia užtikrinti energetinį saugumą ir solidarumą Europos Parlamentas patvirtino istorines priemones stabdyti klimato kaitą Nauji automobiliai: ekonomija ir ekologija ES pereina prie energiją taupančių lempučių [EN] Aiškiau žymimas energetinis produktų efektyvumas [EN] Europos energetinis ne(saugumas): solidarumo paieškos Europos energetinis saugumas geostrateginių interesų fone Siūloma namuose įrengti modernius energijos suvartojimo matuoklius Energiją taupančios Europos link EP ragina pasirūpinti energetiniu saugumu ir integruoti Baltijos šalis Europa susitarė dėl klimato kaitos priemonių paketo rinkimai2009.eu
Tik niekada saugumo nebus per daug?
Ar norime daugiau saugumo ar daugiau laisvės? Po tragiškų 2001 m. rugsėjo 11-osios įvykių JAV, 2004 m. sprogimų Madride ir 2005 m. išpuolių Londone, saugumo užtikrinimas tapo vienu svarbiausių ES uždavinių. Europa ėmėsi saugumo stiprinimo priemonių, tačiau ar jų pakanka? Galbūt priešingai, jų jau per daug? Europos Parlamentui rūpi ne tik ES piliečių saugumas, bet ir jų teisių užtikrinimas. Ar norime daugiau saugumo ar daugiau laisvės? Į šį klausimą atsakykime balsuodami birželio 7 d. vyksiančiuose rinkimuose į Europos Parlamentą.
Europarlamentarai pritaria teisėtoms kovos su terorizmu ir nusikalstamumu priemonėms, tačiau pabrėžia, kad jos neturi pažeisti pamatinių žmogaus teisių bei išraiškos laisvės. Ką Europos Parlamentas padarė tam, kad apsaugotų mus ne tik nuo teroristų, bet ir galimo saugumo tarnybų piktnaudžiavimo?
Laisvės ir saugumo ribos
Nors visi norime būti saugūs, neturime paklusti brovimuisi į asmeninę erdvę, žeminančiam elgesiui ir savo teisių pažeidinėjimui. 2008 m. Europos Parlamentas griežtai sukritikavo Europos Komisijos siūlymą ES oro uostuose pradėti naudoti kūno skenerius , leidžiančius matyti nuogo kūno vaizdą. Pasak europarlamentarų, tai būtų žeminantis elgesys, pažeidžiantis teisę į privatumą. Komisija buvo priversta atsiimti siūlomo reglamento projektą.
Europos Parlamentas taip pat paragino Komisiją atšaukti reglamentą skysčių ribojimo lėktuvuose , kadangi jo įgyvendinimo kaštai nėra proporcingi jo naudai stiprinant skrydžių saugą ir sukelia papildomų nepatogumų bei nuostolių keleiviams.
Europos Parlamentas pasisakė prieš radikalumo skatinimą, pritardamas siūlymui numatyti baudžiamąją atsakomybę už skatinimą įvykdyti teroristinius nusikaltimus , teroristų verbavimą ir rengimą, tačiau pareikalavimo užtikrinti, kad taikant šias priemones nebūtų pažeista išraiškos laisvė.
Siekiant padėti Europos valstybėms kovoti su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu buvo priimta direktyva, įpareigojanti telekomunikacijų operatorius kaupti tam tikrus duomenis apie skambučius ir el. laiškus, tačiau ne jų turinį.
Europarlamentarai pareikalavo Europos Komisijos užtikrinti, kad šie duomenys būtų naudojami tik sunkių kriminalinių nusikaltimų atvejais, užtikrinant telefono ir interneto vartotojų teisę į privatumą. Europarlamentarai pareikalavo numatyti baudžiamąją atsakomybę įmonėms, bandančioms panaudoti sukauptus asmeninius duomenis neteisėtais tikslais.
Po Europos Parlamento užklausos, 2006 m. Europos Teisingumo Teismas panaikino 2004 m. pasirašytą ES ir JAV sutartį dėl transatlantinių skrydžių keleivių duomenų perdavimo šiai šaliai.
Tarp šių duomenų – įrašai apie keleivių kreditines korteles, el. pašto adresus, telefono numerius, viešbučių ir automobilių nuomą. Europos Parlamentas savo reikalavimą grindė tuo, kad JAV nėra užtikrinusi pakankamos joms perduodamų transatlantinių keleivių duomenų apsaugos, o tai kelia grėsmę privatiems duomenims. ES buvo priversta peržiūrėti susitarimo su JAV sąlygas.
Europos Parlamento rinkimai suteikia galimybę paveikti Europos saugumo ir žmogaus teisių apsaugos politikos ateitį. Ką Jūsų vardu turėtų nuveikti europarlamentarai? Kokių papildomų priemonių reikia imtis europiniame lygmenyje? Birželio 7 d. balsuokime už mūsų interesus ginsiančius politikus! Perduodant lėktuvų keleivių duomenis svarbu apsaugoti žmogaus teises Teismo nuomone, keleivių duomenų perdavimas JAV – neteisėtas Pritarta telefono pokalbių ir elektroninio ryšio duomenų kaupimui Europos Parlamentas abejoja kūno skenerių oro uostuose teisėtumu Europarlamentarai nuogąstauja dėl platesnės terorizmo sąvokos EP sprendimai pasitarnaus teisingumui, saugumui ir piliečių teisėms Europos oro uostai: per daug, per mažai ar užtektinai saugumo? ES lėktuvuose – skrydžių saugos pareigūnai Europos Parlamentas ragina atšaukti skysčių draudimą lėktuvuose
Reikalinga laisva ar pažabota finansų rinka?
Pasirinksime laukinę ar prijaukintą finansų rinką? Praradote santaupas, darbą, sumažėjo pensijos fondo vertė, bankas atsisakė suteikti paskolą? Daugeliui europiečių dabartinės ekonominės krizės metu teko susidurti bent su viena iš šių nemalonių žinių. Ar viso to būtume išvengę, jei finansinių institucijų veikla būtų skaidresnė ir geriau prižiūrima? Ar reikia labiau pažaboti finansų rinkas spręs ir europarlamentarai, kuriuos išrinksime 2009 m. birželio 7 d.
Ilgainiui sprogęs išvestinių finansinių instrumentų, kreditu paremto vartojimo ir nekilnojamo turto burbulas į ekonominių sunkumų verpetą įtraukė ir Europos Sąjungos šalis. Biržų indeksų ir stambių finansinių institucijų griūtis bei pramonės įmonių sunkumai gelbėtojo vaidmens privertė imtis ne vieną vyriausybę.
Ko tikimės iš savo atstovų Europos Parlamente?
Mąstant apie pasaulinės finansų architektūros reformą, iškyla daug neatsakytų klausimų, į kuriuos turės atsakyti ir europarlamentarai, kuriuos išrinksime birželio 7 d. rinkimuose.
Ar reikia efektyvesnės nacionalinės, europinės, o galbūt globalios finansų rinkų priežiūros? Kaip sugrąžinti pasitikėjimą rinkomis ir užtikrinti, kad už bankininkų daromas klaidas ateityje nemokėtų paprasti žmonės?
Ar krizės metu galime pateisinti protekcionizmą ir savanaudišką nacionalinių interesų gynimą, ar Europa turi laikytis solidarumo? Ar vyriausybės už mokesčių mokėtojų pinigus turėtų gelbėti bankus, automobilių gamintojus ir kitas pramonės šakas?
Konkretūs europiniai sprendimai
Su finansų ir ekonomine krize susidūrusi Europa nedelsdama ėmė ieškoti išeičių iš susidariusios padėties. Europos centrinio banko injekcijos padėjo užtikrinti stabilumą, o 400 mlrd. eurų vertės Europos ekonomikos atkūrimo planas padės išjudinti ekonomikos šalių ūkį.
Kovo 19-20 d. vykusiame Europos lyderių susitikime nuo 25 mlrd. iki 50 mlrd. EUR padidinta maksimali kredito linija su sunkumais galinčioms susidurti euro dar neįsivedusioms šalims, 5 mlrd. eurų paskirti perspektyviems energetikos ir plačiajuosčio interneto projektams, o 75 mlrd. skirti Tarptautinio valiutos fondo skolinimo pajėgumams stiprinti.
Europos Parlamentas siūlo stiprinti finansų rinkų priežiūrą ir didinti jų skaidrumą, pradedant kredito vertinimo agentūromis ir baigiant ofšorinių finansinių užutėkių veikla. Europarlamentarai patvirtino teisės aktus, įpareigojančius atkurti iki 100 tūkst. eurų piliečių santaupų europinio banko bankroto atveju. Dabartinė 20 tūkst. garantija 2009 m. birželį padidės iki 50 tūkst., o 2010 m. pabaigoje – iki 100 tūkst. eurų.
Kokių tolimesnių priemonių turėtų imtis Europos politikai? Ar reikia griežčiau reguliuoti finansų rinkas ir kaip tai padaryti? Birželio 7-osios rinkimuose balsuokime už mūsų interesus ginsiančius europarlamentarus. rinkimai2009.eu EP tarė svarų žodį ekonomikos, finansų ir pinigų politikos klausimais Europos ekonomika: ar žaidimo taisyklės pasikeitė? Protekcionizmas – išeitis ar kelias į dar gilesnę krizę? Vadovų Tarybos susitikimo išvados Islandija žvilgčioja į ES [EN] Europarlamentarai ragina griežtinti finansų rinkos priežiūrą EP rezoliucija dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano Pinigai pinigėliai Finansų krizė: visi straipsniai
Kokius degalus turėtų naudoti automobiliai?
Nuspręskime, kuo bus varomi ateities automobiliai Tradicinio iškastinio kuro šaltiniai pamažu senka, o jo deginimas didina taršą ir skatina klimato kaitą. Kuo turėtų būti varomi naujos kartos automobiliai? Europa siekia, kad iki 2020 m. 10 proc. jos keliuose sunaudojamų degalų būtų gaminama iš alternatyvių energijos šaltinių, todėl atidžiai nagrinėja galimas alternatyvas, tokias kaip biokuras, elektra ir vandenilis. Už kokią energiją turėtų kovoti europarlamentarai, kuriuos išrinksime birželio 7 d.?
Kokį kurą naudojančius automobilius turėtų gaminti Europa? Ar vertėtų daugiau investuoti į suskystintų dujų (LPG) ir suslėgtų gamtinių dujų (CNG) technologijas, biokurą, hibridinius, vandeniliu ir elektra varomus automobilius?
Europarlamentarai nutarė, jog iki 2020 m. 10 proc. ES kelių transporto sunaudojamų degalų turės būtų pagaminama iš alternatyvių energijos šaltinių, iš jų du penktadalius turės sudaryti elektra, vandenilis bei iš atliekų ar dumblių gaminamas antros kartos biokuras.
Ar šie ateities planai realūs ir nesmogs per mūsų kišenes? Savo nuomonę iškreiškime birželio 7 d. balsuodami už mūsų nuomonę ateinančius penkerius metus ginsiančius europarlamentarus.
Biokuras: šviesioji ir tamsioji pusė
Biokuru – biodyzelinu ir bioetanoliu – varoma vis daugiau automobilių. „Užsiaugindami“ degalų išvengiame priklausomybės nuo kuro importo, o degdami biodegalai teršia mažiau, nei tradicinis kuras.
Deja, yra ir tamsioji biokuro pusė. Gaminant biokurą iš maistinių kultūros – javų, runkelių, sojų, cukranendrių ar palmių – gali padidėti maisto produktų kainos. Iškertami miškai, naikinama gamta, auginant kai kurias kultūras išsiskiria nemaži azoto oksido kiekiai.
Dėl šios priežasties europarlamentarai pareikalavo užtikrinti, kad biokuro naudojimas neturėtų neigiamų aplinkosauginių, socialinių ir ekonomių padarinių ir aktyviau plėtoti antros kartos biokuro technologijas.
Vandeniliu varomi automobiliai
Vandenilis – švarus kuras, tačiau jam bei juo varomiems automobiliams pagaminti vis dar reikalingi milžiniški energijos kiekiai. Europos Parlamentas vandenilį siūlo gaminti panaudojant atsinaujinančius energijos šaltinius. Pasak europarlamentarų, vandeniliu varomi automobiliai bus populiarus tik sukūrus vandenilio degalinių tinklą visose ES šalyse.
Mažiau CO2 išskiriantys automobiliai
Europos Parlamento sprendimu ne vėliau kaip iki 2012 m. 65 proc. naujai pagaminamų keleivinių automobilių turės išmesti ne daugiau nei 120 g/CO2 vienam kilometrui. Patobulinus variklių technologijas CO2 išmetimas turės mažėti iki 130 g, o papildomomis priemonėmis, tokiomis kaip padangų, oro kondicionavimo sistemų tobulinimas ir biokuro naudojimas, turės būti pasiektas papildomas 10 g CO2/km sumažėjimas.
Automobiliai ES
220 mln. Europos keliuose
išmeta 12 proc. ES išskiriamo CO2
vidutiniškai išmeta 160g CO2/km
Europos Parlamentas patvirtino istorines priemones stabdyti klimato kaitą Europos Parlamento sprendimai pasitarnaus geresnei aplinkai Europa susitarė dėl klimato kaitos stabdymo priemonių paketo Ar ES automobilių pramonė teisingame kelyje? Ekonomiškesni ir ekologiškesni automobiliai Šviesioji ir tamsioji biodegalų pusė ES tikslai biokuro plėtojimo srityje [EN] Automobilių CO2 emisijų ribojimas [EN] Viešosios paslaugos – ekologiškais automobiliais EP atveria kelią vandenilių automobilių gamybai Kokią energiją pasirinksime?
Kur standartizacijos ribos?
Standartai turėtų palengvinti, o ne apsunkinti gyvenimą Visi naudojame standartinio dydžio mokėjimo korteles, A4 ir kitų formatų popierių bei vokus. Tai palengvina gyvenimą. Deja, jis gali apkarsti bandant pakrauti elektroninius prietaisus užsienyje neturint adapterio. Klausimų, kodėl ES taip pamėgo standartus ir taisyklių suvienodinimą, vartotojams jau nebekyla. Vis dėlto, gal taikydama bendras normas Europa gali nueiti per toli? Galbūt kartais standartų suvienodinimo srityje perlenkiama lazda?
Ar dėl elektros lizdų ir kištukų margumyno kelionėje taip ir nepasinaudojote plaukų džiovintuvu ar barzdaskute? Tuomet suvokiate vieningų standartų taikymo svarbą. Vienodos pamatinės taisyklės reiškia konkurenciją, inovacijas ir mažesnes kainas.
Paprastesnis pasirinkimas
Verslas – tai konkurencija ir atsakomybė prieš visuomenę . Nepaisant to, bendrovės kartais bando žaisti pagal savo susikurtas taisykles ir nepaiso vartotojų ir aplinkosaugos interesų. Ar žinote, kad Prancūzijoje kas 20 mėnesių „atsiranda“ apie 50 mln. nebereikalingų mobilių telefonų kroviklių?
Standartizacija padeda vartotojams lengviau susigaudyti prekių ir paslaugų margumyne, palyginti kainas ir prekių savybes, taip pat užtikrina suderinamumą. Pagalvokime, kaip gyventume, jei nebūtų automobilių kategorijų, drabužių dydžių žymėjimo, brūkšninių kodų, etikečių su standartiniais simboliais ar restoranams taikomų higienos standartų.
Standartizacijos kritikai sako, kad ji mus niveliuoja, naikindama įvairovę ir unikalumą. Jie primena perdėto reguliavimo pavyzdį – anksčiau galiojusį draudimą prekiauti kreivais agurkais, įvestą siekiant palengvinti šių daržovių pakavimą ir transportavimą. Panašūs ES institucijų sprendimai ir neteisingai interpretuojami ES teisės aktai gimdo euromitus, teigiančius, kad ES siekia mus paversti standartiniais europiečiais.
Europiniai standartai
Standartai dažnai žymimi „kodiniais pavadinimais“ – turime tarptautinius „ISO“, europinius „EN“, „euro“ automobilių taršos standartus ir t.t. Jie leidžia užtikrinti, kad neįsigysime katės maiše, o gamintojas paiso kokybės ir aplinkosaugos reikalavimų. Iki 2004 m. buvo sukurta 17,5 tūkst. europinių standartų, kuriuos plėtoja CEN, CENELEC ir ETSI standartizacijos organizacijos, o bendruosius principus direktyvose įtvirtina ES šalių ministrai ir europarlamentarai. Kokie naujausi jų priimti sprendimai?
Pirkdami žaislus galėsime būti ramūs dėl savo vaikų saugumo – europarlamentarai suvienodino ES rinkoje žaislams taikomas taisykles, uždrausdamas naudoti toksines medžiagas ir apribodamas sunkiųjų metalų ir kvapų panaudojimą.
Naikindamas nacionalines pašto monopolijas, Europos Parlamentas nustatė minimalius pašto paslaugoms taikomus reikalavimus. Bet kuriame Europos Sąjungos kampelyje laiškai bus pristatomi ir surenkami bent kartą per dieną, penkias dienas per savaitę.
Norėdama apsaugoti vartotojus nuo alergijų , ES priėmė teisės aktus, įpareigojančius aiškiai žymėti visas sudedamąsias maisto produktų dalis tam, kad galėtume išvengti mums kenkiančių priedų ir alergenų.
Europos Parlamentas nuo 2004 m. uždraudė atlikti kosmetikos gaminių bandymus su gyvūnais, o netrukus šių gaminių saugos reikalavimai dar labiau griežtės. Apie kosmetikos gaminius negalės būti pateikiama klaidinančios ar nepagrįstos informacijos, gamintojas privalės informuoti apie juose panaudojamas nanomedžiagas.
ES rengiasi patvirtinti reikalavimus dėl universalaus kroviklio , pakeisiančio daugiau nei 30 dabar naudojamų elektronikos prietaisų įkroviklių rūšių. Naujasis kroviklis tiks mobiliesiems telefonams, delninukams, fotoaparatams, nešiojamiems kompiuteriams bei mp3 grotuvams. Galbūt jis turės vis labiau populiarėjančią „mini USB“ sąsają?
Europarlamentarai taip pat aktyviai palaikė kampaniją dėl Europos pagalbos telefono numerio 112 populiarinimo.
Svarbu neperlenkti lazdos
Ar standartizacija gali nueiti per toli? 2008 m. pabaigoje europarlamentarai nepritarė siūlymui uždrausti naudoti tradicinius matavimo vienetus , todėl britai ir airiai ir toliau gali džiaugtis alaus pintomis. Metų pabaigoje Europos Komisija pagaliau panaikino draudimą prekiauti nestandartinio dydžio ir formos vaisiais ir daržovėmis .
Kokia Jūsų nuomonė šiuo klausimu? Ar Europai reikia daugiau standartizacijos, ar jau nueita per toli? Į šį klausimą dirbdami Europos Parlamente turės atsakyti europarlamentarai, kuriuos išrinksime birželio 7 d. rengiamuose rinkimuose.
Standartizacijos mitai:
ES uždraudė sūpynes
ES suvienodino prezervatyvų dydžius
Europos Parlamento sprendimai apsaugos vartotojų teises EP sprendimai paskatins permainas prekių ir paslaugų rinkoje Kosmetikos gaminiams – griežtesni reikalavimai Jūs gavote laišką: pašto paslaugų liberalizavimas Europos Parlamentas pritarė pašto liberalizavimui ES dėka žaislai taps saugesni Kreivi agurkai: Komisija leido prekiauti „nestandartiniais“ vaisiais ir daržovėmis Tyrimas dėl standartizacijos Europoje [2006 m., pdf] Mažiau absurdo: ES iniciatyva, kuri pradžiugintų F. Kafką
Kokie turėtų būti mūsų maisto produktai?
Ar pasirinksime ekologiškus, įprastinius ar genetiškai modifikuotus maisto produktus? Nepaisant didelio maisto prekių pasirinkimo, ne visuomet gauname pakankamai informacijos apie tai, ką perkame. Europarlamentarai reikalauja, kad maisto produktų etiketėse būtų aiškiai nurodyta, kur ir kaip jie buvo užauginti ir perdirbti. Koks maistas pasieks parduotuvių lentynas ir mūsų lėkštes priklausys ir nuo teisės aktų, kuriuos priims europarlamentarai, kuriuos išrinksime birželio 7 d. Ar pasirinksime genetiškai modifikuotą, ar natūraliai be pesticidų užaugintą maistą?
Kokių standartų turėtų laikytis ūkininkai ir maisto perdirbėjai? Anot europarlamentarų, svarbiausia užtikrinti maisto saugą, o etiketėse patiekiant išsamią informaciją užtikrinti vartotojo galimybę rinktis.
Pasak EP narių, reikia leisti naudoti tik saugius maisto priedus, nustatyti griežtus reikalavimus mikroskopinių nanodalelių panaudojimui bei užtikrinti, kad į maisto grandinę nepatektų klonuotų gyvulių mėsa. Europos Parlamentas nustatė aukštus maisto kokybės standartus ir leido taikyti tik ribotas genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) technologijas. Ar pritariate šiam požiūriui?
Pesticidai: už ir prieš
Pesticidai padeda apsaugoti pasėlius nuo kenkėjų ir didina derlių, tačiau gali pakenkti žmogaus sveikatai ir aplinkai. 2009 m. sausį Europos Parlamentas patvirtino direktyvą dėl tausiojo pesticidų naudojimo, kuri leis mažinti neigiamą pesticidų poveikį ir plėtoti alternatyvius necheminius augalų apsaugos bei pasėlių valdymo metodus.
Pesticidų purškimas iš lėktuvų bus leidžiamas tik išimtinais atvejais, jis bus visiškai draudžiamas šalia gyvenamųjų rajonų. ES valstybės privalės neleisti pesticidams patekti į aplinką ir geriamąjį vandenį. Kai kurie ūkininkai pareiškė, kad naujieji reikalavimai apsunkins ūkininkavimo sąlygas, tačiau neatneš apčiuopiamos naudos.
Ekologiški produktai prieš genetiškai modifikuotą maistą
Ar geresnį derlių duodantys ir atsparesni neigiamam aplinkos poveikiui genetiškai modifikuoti organizmai pasauliui padėtų išsivaduoti iš maisto stygiaus krizės? Nors GMO išplito daugelyje pasaulio šalių, yra įsitikinusių, kad jie gali pakenkti sveikatai bei kelti grėsmę bioįvairovei.
Atlikus išsamius mokslinius tyrimus, Europos Sąjungoje buvo leista naudoti tik nedaugelį genetiškai modifikuotų maisto produktų. 2007 m. kovą europarlamentarai pareikalavo ekologiškais laikyti tik tuos produktus, kuriuose netyčiniai GMO pėdsakai neviršija 0,1 proc. Dabartinė leistina norma sudaro 0,9 proc.
Maisto produktų ženklinimas
Europarlamentarų sprendimu, nuo 2009 m. ES ekologinės gamybos logotipu bus ženklinami visi fasuoti maisto produktai, kurių 95% ar daugiau sudedamųjų dalių pagaminta ekologinės gamybos būdu.
Europos Parlamentas siekia, kad maisto produktų etiketėse būtų pateikiam visa pirkėjui reikalinga informacija, pradedant pagrindinių ingredientų ir žaliavų kilmės šalimi ir baigiant apdorojimo vieta. Europarlamentarai taip reikalauja, kad etiketėse būtų ne tik išvardijami raide „E“ žymimi konservantai, bet ir paaiškinamos galimos neigiamos jų vartojimo pasekmės sveikatai. Visa tiesa apie tai, ką valgome ES griežtina pesticidų panaudojimo tvarką Kenksmingų pesticidų turės būti atsisakyta Ekologiniai produktai: ar gauname tai, ko tikimės? Griežtės reikalavimai ekologiškiems produktams Genetiškai modifikuoti organizmai – iššūkis Europos žemės ūkiui Ar mūsų stalą pasieks klonuotų gyvulių mėsa? Nanomaistas: už ir prieš ES griežčiau prižiūrės maisto priedų naudojimą Ekologinis ūkininkavimas
LT
1
PHOTO
20090316PHT51841.jpg
LT
2
PHOTO
20090316PHT51798.jpg
LT
3
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=1
LT
4
LINK
/elections2009/whyvote/default.htm?language=LT
LT
5
LINK
/elections2009/looking_ahead/product.htm?language=LT&ref=20090113TMN46097&secondRef=0
LT
7
LINK
/elections2009/welcome/headlines.htm?language=LT&ref=20090302STO50555&secondRef=0
LT
9
LINK
/news/expert/documents_presse_par_theme_page/908/default_lt.htm
LT
14
LINK
http://www.rinkimai2009.eu/
LT
15
PHOTO
20090316PHT51776.jpg
LT
20
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46722&secondRef=0&section=9&language=LT
LT
21
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&section=10&language=LT
LT
22
LINK
/elections2009/default.htm?language=LT
LT
23
PHOTO
20090316PHT51800.jpg
LT
24
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=12
LT
26
LINK
/news/public/documents_par_theme/905/default_lt.htm
LT
27
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?language=LT&pageRank=7&id=46
LT
28
LINK
http://ec.europa.eu/budget/index_en.htm
LT
29
PHOTO
20090316PHT51772.jpg
LT
30
LINK
/elections2009/default.htm?language=LT
LT
31
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=6
LT
42
PHOTO
20090316PHT51802.jpg
LT
43
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=2
LT
44
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=15
LT
55
LINK
/elections2009/default.htm?language=EN
LT
56
PHOTO
20090316PHT51764.jpg
LT
57
LINK
/sides/getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20060901BRI10216&secondRef=ITEM-003-LT&language=LT
LT
62
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=10
LT
65
LINK
/sides/getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20070823IPR09766&language=LT
LT
66
PHOTO
20090316PHT51762.jpg
LT
67
LINK
/elections2009/default.htm?language=LT
LT
68
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=5
LT
69
LINK
/elections2009/headlines/product.htm?ref=20090316STO51825&secondRef=0&language=LT
LT
70
LINK
/elections2009/welcome/headlines.htm?ref=20090213STO49388&secondRef=0&language=LT
LT
71
LINK
http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/LT/ec/106814.pdf
LT
76
LINK
/news/public/documents_par_theme/907/default_lt.htm
LT
77
PHOTO
20090313PHT51735.jpg
LT
79
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=2
LT
83
LINK
/sides/getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20080229STO22603&language=LT
LT
88
LINK
/elections2009/headlines/product.htm?language=LT&ref=20090316STO51831&secondRef=0
LT
89
PHOTO
20090316PHT51839.jpg
LT
90
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=6
LT
91
LINK
/elections2009/highlights/product.htm?ref=20090120TMN46720&secondRef=0&language=LT&section=4
LT
96
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/08/1694&format=HTML&aged=0&language=LT&guiLanguage=en
LT
97
LINK
/activities/committees/studies/download.do?language=en&file=9589#search=%20standardisation%20
LT
99
PHOTO
20090325PHT52590.jpg
LT
103
LINK
/sides/getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20070306STO03810&language=LT
LT
109
LINK
http://ec.europa.eu/agriculture/organic/home_lt
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061020STO11817 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090203IPR48120 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080414FCS26499 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070308STO03932 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50152 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50178 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090202FCS47946 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081107FCS41562 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090204IPR48320 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090213STO49387 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080605FCS31027 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090316STO51820 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090202STO47944 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080924IPR38014 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615IPR07881 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060516STO08282 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090108STO45590 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309STO51240 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081114STO42059 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080616STO31715 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080922STO37697 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081216IPR44857 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080825FCS35404 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090223STO50162 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090309IPR51304 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090202STO47914 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090126STO47091 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090218IPR49829 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080125STO19642 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090203IPR48106 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080825FCS35404 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060606STO08687 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20051215IPR03785 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081022IPR40394 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080922IPR37805 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080904STO36281 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307IPR23282 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090302STO50540 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080923IPR37908 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0123 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707FCS33592 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081216IPR44857 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080825FCS35404 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090320STO52238 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080825FCS35404 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080909IPR36658 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081202IPR43441 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081021IPR40226 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080902IPR35972 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090323IPR52331 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080204STO20430 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080130IPR20129 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081216BRI44590 ITEM-010-LT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061121STO00121 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090316STO51820 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090108STO45590 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090112IPR45936 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070516IPR06757 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061012STO11625 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080827STO35494 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090316STO51830 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080707IPR33563 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
