A7-0020/2009
6.10.2009
PRANEŠIMAS
dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2008 m. veiklą
(2009/2088(INI))
Peticijų komitetas
Pranešėja: Chrysoula Paliadeli
PR_INI_AnnOmbud
PE 428.011v03-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS..............................................................................................................9
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................13
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2008 m. veiklą
( 2009/2088(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į metinį pranešimą apie Europos ombudsmeno 2008 m. veiklą,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 195 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 ir 43 straipsnius,
– atsižvelgdamas į 1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimą 94/262/EAPB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų
OL L 113, 1994 5 4, p. 15. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 15 d. sudarytą ir 2006 m. balandžio 1 d. įsigaliojusį Europos Parlamento ir ombudsmeno pagrindų susitarimą dėl bendradarbiavimo,
– atsižvelgdamas į Komisijos 2005 m. spalio 5 d. komunikatą dėl įgaliojimų priimti ir perduoti pranešimus Europos ombudsmenui ir įgaliojimų tarnautojams duoti parodymus Europos ombudsmenui suteikimo ( SEC(2005)1227 ),
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 18 d. sprendimą iš dalies keičiantį 1994 m. kovo 9 d. Sprendimą 94/262/EAPB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų
OL L 189, 2008 7 17, p. 25. ,
– atsižvelgdamas į ombudsmeno įgyvendinimo nuostatų pakeitimą, kuriuo siekiama atspindėti Statuto, kurio peržiūrėtos įgyvendinimo nuostatos įsigaliojo 2009 m. sausio 1 d., pokyčius,
– atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Europos ombudsmeno veiklos,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 205 straipsnio 2 dalies antrą ir trečią sakinius,
– atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą ( A7‑0020/2009 ),
A. kadangi metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno veiklą 2008 m. buvo 2009 m. balandžio 21 d. oficialiai pateiktas Parlamento Pirmininkui, ir kadangi ombudsmenas Nikiforos Diamandouros 2009 m. rugsėjo 14 d. Strasbūre pristatė savo pranešimą Peticijų komitetui,
B. kadangi Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje teigiama, kad „kiekvienas asmuo turi teisę į tai, kad Sąjungos institucijos ir organai jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per tinkamą laiką“,
C. kadangi Chartijos 43 straipsnyje teigiama, kad „kiekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas bet kurioje valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą būstinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teisę kreiptis į Europos ombudsmeną dėl netinkamo Sąjungos institucijų ar įstaigų administravimo, išskyrus Teisingumo Teismą ir Pirmosios instancijos teismą, kai šie vykdo teismines funkcijas“,
D. kadangi siekiant užtikrinti, kad Europos institucijos ir įstaigos galėtų atlikti savo prievolę skubiai ir išsamiai atsakyti į piliečių užklausas, skundus ir peticijas, labai svarbu, kad šios institucijos ir įstaigos turėtų galimybę visapusiškai naudotis reikiamais ištekliais,
E. kadangi, nors nuo 2001 m. rugsėjo 6 d. rezoliucijos
2001 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ombudsmeno specialaus pranešimo Parlamentui, savo iniciatyva atlikus Gero administravimo elgesio kodekso taikymo ir prieinamumo visuomenei įvairiose Bendrijos institucijose ir įstaigose tyrimą (OJ C 72 E, 21.3.2002, p. 331). , kurioje Parlamentas patvirtino Europos ombudsmeno tinkamo administravimo kodeksą, priėmimo praėjo aštuoneri metai, kitos pagrindinės ES institucijos dar neįvykdė Parlamento prašymo suderinti savo veiklą su šio kodekso nuostatomis,
F. kadangi 2008 m. ombudsmenas užregistravo 3 406 skundus, o 2007 m. – 3 211, ir kadangi 802 skundai atitiko ombudsmeno įgaliojimus (870 skundų 2007 m.),
G. kadangi 355 baigtų tyrimų (iš jų 352 buvo pradėti gavus skundą ir 3 pradėti savo iniciatyva) rezultatai rodo, kad 110 atvejų (tai atitinka 31 proc. išnagrinėtų skundų) nebuvo nustatyta netinkamų administravimo veiksmų,
H. kadangi 129 atvejais (tai atitinka 36 proc. visų atvejų), kurie buvo išnagrinėti 2008 m., skunduose minimos institucijos pasiekė draugišką sprendimą arba išsprendė klausimą, dėl kurio buvo pateiktas skundas ombudsmenui, o tai rodo augantį institucijų ir įstaigų pasiryžimą skundus ombudsmenui vertinti kaip galimybę ištaisyti padarytas klaidas ir bendradarbiauti su ombudsmenu piliečių labui,
I. kadangi 2008 m. 4 atvejai buvo baigti nagrinėti pasiekus draugišką susitarimą ir kadangi 2008 m. pabaigoje dar buvo svarstomi 25 pasiūlymai draugiškai susitarti,
J. kadangi dažniausiai pasitaikantys įtarimai dėl netinkamos administracijos, kuriuos 2008 m. nagrinėjo ombudsmenas, susiję su skaidrumo stoka (36 proc. visų nagrinėtų atvejų),
K. kadangi 2008 m. ombudsmenas, siekdamas greičiau spręsti problemas, pradėjo dažniau taikyti neoficialias procedūras, o tai įrodo, kokiu mastu gerbiamas ombudsmenas ir parodo institucijų pasirengimą padėti piliečiams,
L. kadangi 2008 m. ombudsmenas baigė 44 tyrimus ir pateikė kritines pastabas ir kadangi pateikus skundo teikėjui kritines pastabas patvirtinama, kad jo skundas pagrįstas, ir atitinkamai institucijai ar įstaigai nurodoma, kad ji elgėsi neteisingai ir kad ateityje turi būti išvengta netinkamo administravimo atvejų,
M. kadangi, siekdamas, jog ateityje ES institucijų darbas pagerėtų, ombudsmenas, matydamas galimybę pagerinti administracijos kokybę, vis dažniau pateikia daugiau pastabų; kadangi 2008 m. 41 atveju buvo pateikta pastabų,
N. kadangi 2008 m. buvo pateikti 23 rekomendacijų projektai, iš kurių aštuonis susijusios institucijos priėmė, o keturi iš 2007 m. pateiktų rekomendacijų projektų tapo 2008 m. priimtų sprendimų pagrindu,
O. kadangi 2008 m. dėl vieno netinkamos administracijos atvejo buvo pateiktas specialusis pranešimas Europos Parlamentui ir kadangi Parlamentui teikiamas specialusis pranešimas yra svarbi priemonė, kuria naudodamasis ombudsmenas gali prašyti Parlamento ir jo Peticijų komiteto politinės paramos siekdamas susitarimo su piliečiais, kurių teisės buvo pažeistos, ir skatinamas ES administravimo standartų gerinimas,
P. kadangi nei kritinės pastabos, pateiktos sprendimuose, priimtuose užbaigiant netinkamo administravimo bylas, kuriose aptariamais atvejais žalos negalima atitaisyti, nei rekomendacijos ar specialūs ombudsmeno pranešimai neturi privalomos galios, nes ombudsmenas neįgaliotas tiesiogiai atitaisyti dėl netinkamo administravimo padarytos žalos, tačiau jie skirti skatinti Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų savireguliavimą,
Q. kadangi nuo Nicos sutarties įsigaliojimo Parlamentas turi tokią pat teisę teikti skundą Europos Bendrijų Teisingumo Teismui dėl kompetencijos stokos, dėl esminio procedūrinio reikalavimo pažeidimo, dėl EB sutarties arba bet kurios su jos taikymu susijusios teisės normos pažeidimo ar piktnaudžiavimo įgaliojimais kaip valstybės narės, Taryba ir Komisija,
R. kadangi kritinės ombudsmeno pastabos dėl netinkamo administravimo atvejų, įtrauktos į jo 2008 m. ataskaitą (kritinės pastabos, rekomendacijų projektai ir specialieji pranešimai), gali padėti ateityje išvengti klaidų ir netinkamos veiklos pasikartojimo, jei Europos Sąjungos institucijos ir kitos įstaigos priimtų ir taikytų atitinkamas priemones,
S. kadangi ombudsmeno pradėtas Europos ombudsmenų tinklo bendradarbiavimas jau daugiau nei dešimt metų veikia kaip lanksti keitimosi informacija ir pažangiąja patirtimi sistema, per kurią skundų teikėjai nukreipiami į ombudsmenus ar kitas panašias institucijas, galinčias geriau padėti,
T. kadangi ombudsmeno vaidmuo ginant ES piliečių interesus Europos Sąjungos institucijų ir tarnybų vardu nuo tarnybos įkūrimo buvo plėtojamas 14 metų, o šią plėtrą lėmė ombudsmeno nepriklausomumas ir Europos Parlamento turima jo veiklos skaidrumo demokratinės priežiūros teisė,
U. kadangi ombudsmeno ir Peticijų komiteto veikla turi išlikti nesusijusi ir apskritai, siekiant išvengti potencialių kompetencijų konfliktų, ombudsmenas ir Peticijų komitetas turėtų vienas kitam pranešti apie tiriamas bylas,
1. patvirtina 2008 m. Europos ombudsmeno pateiktą metinį pranešimą ir pritaria jo struktūrai, į kurią įtraukta metų veiklos santrauka su skundų ir tyrimų apžvalga, teminė ombudsmeno sprendimų analizė ir kurioje nurodytos 2008 m. ombudsmeno sprendimuose išdėstytos svarbiausios teisinės ir faktinės išvados bei įvairiais procedūros etapais nustatytos problemos;
2. mano, kad dėl aiškiau pateikiamų statistinių duomenų, be kita ko, numačius naują skaičiavimo metodą ir naujai išdėsčius turinį, pranešimas tapo labiau suprantamas, prieinamas ir patogus naudoti;
3. ragina visoms Europos institucijoms ir įstaigoms numatyti reikiamus biudžeto ir žmogiškuosius išteklius, kad piliečiai gautų greitus ir išsamius atsakymus į užklausas, skundus ir peticijas;
4. mano, kad ombudsmenas, nagrinėdamas ir administruodamas skundus, atlikdamas tyrimus ir pateikdamas išvadas, palaikydamas dalykiškus santykius su Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis ir ragindamas piliečius naudotis savo teisėmis Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų atžvilgiu, kaip ir anksčiau, darniai ir energingai naudojosi savo įgaliojimais;
5. ragina ombudsmeną ir toliau dėti pastangas didinti informuotumą apie ombudsmeno veiklą ir ją vykdyti veiksmingai ir skaidriai;
6. mano, kad sąvoka „netinkamas administravimas“ ir toliau turėtų būti aiškinama plačiai ir apimti ne tik neteisėtus administracinius veiksmus, privalomų teisinių taisyklių ar principų pažeidimus, bet ir atvejus, kai administravimo institucijos veikė vangiai, aplaidžiai atliko savo pareigas piliečiams arba jas atliko nepakankamai skaidriai arba kai buvo pažeisti kiti tinkamo administravimo principai;
7. pabrėžia ombudsmeno vaidmenį stiprinant sprendimų priėmimo ir administravimo proceso Europos Sąjungoje atvirumą ir demokratinį atskaitingumą, laiko tai esminiu indėliu kuriant Europą, kurioje pagal Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio antrą pastraipą, priimant sprendimus, siekiama kuo didesnio viešumo ir artimesnio bendravimo su piliečiais;
8. pakartoja ankstesnėse rezoliucijose išreikštą raginimą, kad visos ES institucijos ir įstaigos laikytųsi bendro požiūrio dėl Tinkamo administracinio elgesio kodekso;
9. pažymi, kad Europos ombudsmeno pasiūlytas ir 2001 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento rezoliucija patvirtintas Europos tinkamo administracinio elgesio kodeksas laikytinas orientyru ir taikytinas visiems Bendrijos institucijų ir įstaigų darbuotojams; jis nuolat atnaujinamas ir skelbiamas ombudsmeno tinklalapyje;
10. palankiai vertina Europos ombudsmeno statuto peržiūrą, ypač didesnius ombudsmeno įgaliojimus atlikti tyrimus, nes tai padės užtikrinti, kad piliečiai visapusiškai pasitikėtų ombudsmeno gebėjimu nevaržomai atlikti nuodugnų jų skundų tyrimą;
11. pabrėžia, kad labai svarbu didinti visuomenės supratimą apie ombudsmeno veiklos sritis ir teikti lengvai suprantamą, teisingą aukštos kokybės informaciją piliečiams, bendrovėms, nevyriausybinėms organizacijoms ir kitoms suinteresuotoms šalims, nes tai galėtų padėti sumažinti skundų, nepriklausančių ombudsmeno kompetencijai, skaičių;
12. mano, kad nepriimtinų skundų skaičius dėl suprantamų priežasčių vis dar nepatenkinamas ir atsižvelgdamas į tai rekomenduoja toliau vykdyti aktyvią Europos piliečių informavimo kampaniją siekiant supažindinti juos su Europos ombudsmenų tinklo narių pareigomis ir įgaliojimais;
13. pripažįsta, kad ombudsmenas deda daug pastangų, siekdamas pagerinti institucijų darbą ir toliau trumpinti vidutinę skundo nagrinėjimo trukmę, kuri dabar yra 13 mėn.;
14. džiaugiasi, kad ombudsmeno tarnybos bendradarbiavimas su ES institucijomis ir įstaigomis yra konstruktyvus ir pritaria jos, kaip išorės kontrolės priemonės, vaidmeniui bei vertina jos darbą kaip svarbų metodą, padedantį nuolat tobulinti Europos administracinių institucijų darbą;
15. palankiai vertina tai, kad 2008 m. liepos 9 d. ombudsmenas su Europos investicijų banko pirmininku pasirašė susitarimo memorandumą, ir kad Sąjungos agentūros pasirašė susitarimą bendraujant su piliečiais taikyti Europos tinkamo administracinio elgesio kodeksą;
16. ragina ombudsmeną stebėti Komisijos darbą ir užtikrinti, kad ji tinkamai naudotųsi įgaliojimais veikti savo nuožiūra inicijuojant pažeidimų nagrinėjimo procedūrą pagal EB sutarties 226 straipsnį arba siūlant baudas pagal 228 straipsnį ir visuomet stengtųsi vengti delsimo arba nepateisinamo neveiklumo, nes tai nesuderinama su Komisijos įgaliojimais prižiūrėti ES teisės taikymą; taip pat reikalauja, kad sprendžiant šiuos klausimus ombudsmenas veiktų drauge su Peticijų komitetu;
17. dar kartą pakartoja, kad mano, jog jei institucija atsisako laikytis ombudsmeno specialiajame pranešime pateiktos rekomendacijos, net jei Parlamentas jai pritarė, Parlamentas galėtų pagrįstai pasinaudoti savo teise iškelti bylą Teisingumo Teisme dėl veiklos ar neveikimo, dėl kurių ombudsmenas pateikė rekomendacijas; ragina už Darbo tvarkos taisykles atsakingą komitetą siūlyti į taisykles įtraukti atitinkamas nuostatas, nurodančias šių veiksmų ėmimosi tvarką;
18. pažymi, kad ombudsmenas pateikė specialųjį pranešimą, kuriame Komisija kritikuojama už tai, kad tinkamai nepagrindė savo elgesio su vyresniais nei 65 metų laisvai samdomais pagalbiniais vertėjais žodžiu, dėl kurio Parlamentas 5 balandžio 2009 priėmė rezoliuciją
Priimti tekstai, P6_TA(2009)0340 . ;
19. taip pat mano, kad, kai ombudsmenas ir Peticijų komitetas, veikdami pagal savo įgaliojimus ir kompetenciją, nagrinėja susijusius klausimus, pvz., Komisijos pažeidimų nagrinėjimo metodus ir patį pažeidimą, jie, glaudžiai bendradarbiaudami, galėtų pasiekti daug geresnių rezultatų;
20. palankiai vertina tai, kad ombudsmenas palaiko puikius institucinius ryšius su Peticijų komitetu ir kad abipusiškai gerbiama kompetencija ir prerogatyvos;
21. pripažįsta, kad Europos ombudsmenų tinklo, kurio narys yra ir Peticijų komitetas, indėlis užtikrinant neteisminių teisių gynimo priemonių taikymą yra labai svarus ir atitinka subsidiarumo principą; džiaugiasi dėl Europos ombudsmeno bendradarbiavimo su kitais ombudsmenais ir panašiomis institucijomis valstybėse narėse nacionaliniu, regiono ir vietos lygmenimis ir ragina toliau plėtoti keitimąsi pažangiąja patirtimi, taip sudarant sąlygas greitam pažangiosios patirties plitimui valstybėse narėse;
22. džiaugiasi, kad 2008 m. ombudsmeno tinklalapyje buvo publikuotos dvi paskesnių priemonių ataskaitos, kuriose nurodoma, kokių priemonių susijusios institucijos ėmėsi dėl 2006 ir 2007 m. pateiktų kritinių pastabų;
23. ragina ombudsmeną vis daugiau dėmesio kreipti į renginius, skirtus piliečiams, taigi galimiems skundų teikėjams, informuoti, nes akivaizdu, kad daugeliui piliečių ir įmonių vis dar painu ir neaišku, kaip dalijamasi kompetencija ir priimami sprendimai europiniu, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis;
24. palankiai vertina pagal ombudsmeno priimtą komunikacijos strategiją vykdomą geresnio informavimo kampaniją, dėl kurios piliečiai geriau suvokia savo teises ir Bendrijos kompetencijos sritis bei lengviau supranta Europos ombudsmeno kompetencijos sferą;
25. pažymi, kad kiekviena institucija turi savo interneto svetainę, kuria naudojantis galima pateikti skundus, peticijas ir kt., ir kad piliečius gali erzinti tai, jog jie turi patys nuspręsti, kuriai iš šių institucijų reikėtų teikti skundą; todėl palankiai vertina tai, kad rengiamas sąveikusis vadovas, kuriuo remiantis piliečiams turėtų būti lengviau nustatyti jų problemoms spręsti tinkamiausią forumą;
26. džiaugiasi, kad naujoji ombudsmeno internetinė svetainė šiuo atžvilgiu bus labai naudinga;
27. ragina toliau plėtoti šį pasiūlymą ir parengti bendrą Europos institucijų internetinę svetainę siekiant padėti piliečiams ir nukreipti juos tiesiai į tą instituciją, kuri įgaliota nagrinėti jų skundą; taip būtų sumažintas Europos ombudsmenui teikiamų nepriimtinų skundų skaičius;
28. ragina Europos ombudsmeną, gavus skundo pateikėjo sutikimą, įsipareigoti iš karto perduoti kiekvieną skundą nacionaliniams ar regionų ombudsmenams, jei jį nagrinėti yra jų kompetencija;
29. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos ombudsmenui, taip pat valstybių narių vyriausybėms, parlamentams ir ombudsmenams arba panašioms kompetentingoms tarnyboms.
AIŠKINAMOJI DALIS
Įžanga
Metinis pranešimas apie Europos ombudsmeno 2008 m. veiklą 2009 m. balandžio 21 d. buvo oficialiai perduotas Europos Parlamento Pirmininkui Hansui-Gertui Pötteringui, o ombudsmenas Nikiforas Diamandouras 2009 m. rugsėjo 14 d. pristatė savo pranešimą Peticijų komitetui Briuselyje.
Pranešime pateikiama aiški ir išsami Europos ombudsmeno praėjusių metų veiklos apžvalga. Įvairūs tyrimų rezultatai išdėstomi vartotojui patogiu būdu, iliustruojami pavyzdžiais, pateikiami pagal kategorijas, pvz., pagal tariamus administravimo nesklandumus arba su jais susijusią instituciją. Naujos formos ataskaitą, kurioje nauju būdu pateikiami statistiniai duomenys, lengviau suprasti ir naudoti nei ankstesnes ataskaitas. Taip pat buvo parengta nauja šešių puslapių Apžvalga 2008. Šioje apžvalgoje pateikiami svarbiausi teigiamo skundų sprendimo pavyzdžiai ir pagrindiniai praėjusiais metais nagrinėti politikos klausimai.
Skundai ir tyrimai
2008 m. ombudsmenas užregistravo 3 406 skundus, o 2007 m. – 3 211. Šis skaičius, palyginti su 2007 m., padidėjo 6 proc. 802 skundai atitiko ombudsmeno įgaliojimus. Iš jų 228 skundai buvo priimtini, bet dėl jų nebuvo pagrindo pradėti tyrimą, o 293 atvejais skundų pagrindu buvo pradėtas tyrimas. 281 skundai neatitiko ombudsmeno įgaliojimų.
Daugiausia 2008 m. ombudsmenui tirtų skundų buvo susiję su Komisija (66 proc.). Skundų teikėjai taip pat kreipėsi dėl Europos Parlamento administracijos (10 proc.), Europos personalo atrankos tarnybos EPSO (7 proc.), Tarybos (3 proc.) ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) (2 proc.) darbo. Kiti 37 tyrimai (13 proc.) pradėti dėl dvidešimties kitų ES institucijų ir įstaigų darbo.
Dažniausiai pasitaikantys įtarimai dėl netinkamos administracijos susiję su skaidrumo stoka (36 proc. visų nagrinėtų atvejų), įskaitant atsisakymą suteikti informaciją ar pateikti dokumentus; Peticijų komitetas susirūpinęs dėl tokio didelio skaičiaus atvejų, nes atskaitinga ir skaidri ES administracija yra piliečių pasitikėjimo ES pagrindas.
2008 m. baigta rekordiškai daug tyrimų. Dauguma buvo baigti per mažiau nei metus (52 proc.), trečdalis (36 proc.) – per tris mėnesius. Iš jų 352 tyrimai buvo atliekami gavus skundą, 3 – savo iniciatyva.
110 atvejų tyrimas neatskleidė netinkamo administravimo veiksmų; toks rezultatas nebūtinai yra neigiamas skundo teikėjui, nes jis gauna išsamų su skundu susijusios institucijos ar įstaigos paaiškinimą, be to, atsiranda galimybė pastebėti, kaip būtų galima pagerinti institucijos ar įstaigos administravimo kokybę.
2008 m. 129 atvejais (36 proc.) skundai buvo išspręsti susijusioms institucijoms arba įstaigoms nusprendus juos patenkinti. Šiuos atvejus išsprendė pačios institucijos arba buvo pasiektas draugiškas sprendimas. Iš to matyti, kad didėja pasiryžimas ombudsmenui pateiktus skundus vertinti kaip galimybę ištaisyti klaidas ir bendradarbiauti su ombudsmenu Europos piliečių labui. Savo metinėje ataskaitoje ombudsmenas atkreipė dėmesį i 8 atvejus
Bylos OI/5/2005/PB (EPSO), 754/2007/BU (OLAF), 2448/2008/WP (ETT), 3490/2005/(ID)PB (EK), 3784/2006/FOR (EK), 2672/2008/VL (EK), 1162/2997/FOR (Taryba) ir 893/2006/BU (EASA) , kurie yra tipiški geriausios praktikos pavyzdžiai. Kai tenka spręsti ombudsmeno iškeltus klausimus, šiais pavyzdžiais remiasi visos ES institucijos ir įstaigos.
Kai kuriais atvejais draugiškas sprendimas pasiekiamas institucijai arba įstaigai pasiūlius kompensaciją skundo teikėjui. Bet kuris toks pasiūlymas yra pateikiamas ex gratia , t. y. neprisiimant teisinės atsakomybės ir nesukuriant precedento. Kaip pavyzdys pateikiama byla 1162/2007/FOR, kurioje Taryba ex gratia sutiko sumokėti 1 000 EUR, pripažindama, kad skundo teikėjas patyrė nepatogumų ir stresą.
Kai draugiškas sprendimas neįmanomas, ombudsmenas gali išspręsti ginčą pateikdamas kritinę pastabą arba rekomendacijos projektą. Kritinė pastaba skundo teikėjui patvirtina, kad jo ar jos skundas yra pagrįstas, ir nurodo apskundžiamai institucijai ar įstaigai, kokių klaidų ji padarė, kad ateityje būtų išvengta netinkamo administravimo atvejų. 2008 m. ombudsmenas pareiškė 44 kritines pastabas.
Ombudsmenas, pavyzdžiui, kritikavo Europos Parlamentą už tai, kad 2005 m. buvo atmestas žurnalisto prašymas gauti informacijos apie išmokas penkiems Maltos Europos Parlamento nariams remiantis duomenų apsaugos nuostatomis. Žurnalistas pateikė skundą ombudsmenui teigdamas, kad mokesčių mokėtojai turi teisę žinoti, kaip Europos Pralamento narys leidžia valstybės pinigus. Pasikonsultavęs su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris sutiko su ombudsmeno pozicija, ombudsmenas paragino Parlamentą atskleisti prašomą informaciją, kadangi visuomenė turi juridinę teisę susipažinti su dokumentais. Parlamentas nepakeitė sprendimo. Tačiau buvo pranešta, kad bendroji su Europos Parlamento narių išmokomis susijusi informacija bus paskelbta Parlamento tinklalapyje ir užsiminta, kad šis klausimas galbūt bus persvarstytas 2009 m. Ombudsmenas pateikė kritinę pastabą apgailestaudamas, kad Parlamentas nesilaikė įstatymo taip, kaip jį išaiškino Pirmosios instancijos teismas. Tačiau jis palankiai įvertino Parlamento sprendimą savo tinklalapyje pateikti visuomenei informaciją apie Europos Parlamento narių išmokas.
Svarbu, kad institucijos ir įstaigos atsižvelgtų į ombudsmeno kritines pastabas ir imtųsi spręsti svarbiausias problemas ir ateityje vengtų netinkamo administravimo.
Siekdamas užtikrinti, kad institucijos ir įstaigos pasimokė iš savo klaidų ir kad ateityje bus išvengta netinkamo administravimo atvejų, 2008 m. ombudsmenas savo tinklalapyje paskelbė du tyrimus, kuriuose atskleidžiama, kokių paskesnių veiksmų 2006 ir 2007 m. ėmėsi institucijos, reaguodamos į pateiktas kritines pastabas.
Kai netinkamo administravimo atvejai yra labai rimti ar turi visuotinės reikšmės, arba kai institucija vis dar gali pašalinti administravimo trūkumus, ombudsmenas paprastai parengia rekomendacijos projektą. Apskundžiama institucija ar įstaiga per tris mėnesius privalo atsakyti ombudsmenui ir pateikti išsamią nuomonę. 2008 m. buvo parengti aštuoni rekomendacijų projektai.
Jei institucija ar įstaiga tinkamai nereaguoja į rekomendacijos projektą, ombudsmenas gali pateikti Europos Parlamentui specialųjį pranešimą. Tai paskutinis ombudsmeno ginklas ir paskutinis savarankiškas žingsnis sprendžiant ginčą, nes rezoliucijos priėmimas ir Parlamento galių vykdymas priklauso Parlamento politinių sprendimų sričiai.
2008 m. ombudsmenas pateikė Parlamentui specialųjį pranešimą, kuriame kritikuojama Komisijos veikla, susijusi su skundu dėl laisvai samdomų vertėjų žodžiu diskriminavimo dėl amžiaus, pagal kurį Peticijų komitetas (pranešėjas Miguel Angel Martínez Martínez) parengė pranešimo projektą ir 2009 m. gegužės 5 d.
P6_TA(2009)0340 . priėmė rezoliuciją.
Ombudsmenas taip pat pradėjo tris tyrimus savo iniciatyva. Du iš jų buvo susiję su atvejais, kai ombudsmenas gauna skundą iš pareiškėjo, kuris neturi teisės jo pateikti (t. y., kai skundo teikėjas nėra Sąjungos pilietis ar joje negyvena arba kai jis nėra juridinis asmuo, kurioje nors valstybėje narėje turintis registruotą buveinę). Trečiuoju atveju ombudsmenas pasinaudojo šia savo iniciatyvos teise, norėdamas išspręsti sisteminę problemą, susijusią su Europos Komisijos išankstinio perspėjimo sistema (OI/3/2008/FOR).
2008 m. ombudsmenas baigė tyrimą savo iniciatyva dėl Komisijos pavėluotai vykdomų mokėjimų. Šis tyrimas antrą kartą buvo pradėtas 2007 m. gruodį ir jo metu paaiškėjo, kad dėl vėluojančių išmokų toliau kyla rimtų problemų. Ombudsmenas gyrė Komisiją už priemones, kurių ji ėmėsi, siekdama sumažinti mokėjimų delsimo atvejus, ir ragino ją toliau gerinti padėtį, ypač kai mokėjimai skirti labiau pažeidžiamiems rangovams, kaip antai piliečiai arba mažos ir vidutinės įmonės ar organizacijos. Ombudsmenas pranešė, kad naujas tyrimas bus atliktas 2009 m. pradžioje.
Siekdamas ieškoti alternatyvų galimo netinkamo administravimo atvejų tyrimams ir norėdamas greitai spręsti problemas, ombudsmenas naudojasi neformaliomis lanksčiomis procedūromis, susijusiai įstaigai sutinkant ir bendradarbiaujant. 2008 m. 101 atveju skundai buvo sėkmingai išspręsti įsikišus ombudsmenui ir išsiuntus greitą atsakymą į neatsakytus laiškus.
Europos ombudsmeno veiklos prioritetinės sritys
Svarbiausias ombudsmeno uždavinys – užtikrinti, kad ES teisėje numatytos piliečių teisės būtų gerbiamos visais Sąjungos lygmenimis, taip pat užtikrinti, kad visa ES institucijų ir įstaigų veikla atitiktų aukščiausius administravimo standartus.
Ombudsmenas toliau stengėsi piliečiams ir potencialiems skundų teikėjams pateikti išsamesnės informacijos apie jų teises, susijusias su ES įstatymų įgyvendinimu ir galimybėmis susisiekti su ombudsmenų tinklu. Tinklas, kuriam priklauso ir Peticijų komitetas, vienija beveik 90 ombudsmenų tarnybų 31 šalyje. Vienas iš tinklo tikslų – skundų perdavimo kompetentingam ombudsmenui arba panašiai institucijai spartinimas. 2008 m. Europos ombudsmenas 888 skundus pateikusiems piliečiams patarė kreiptis į šalies arba regiono ombudsmeną, o 191 atveju – į Peticijų komitetą. Kai kuriais atvejais ombudsmenas mano esant tinkama persiųsti skundą Komisijai arba alternatyviam ginčytinų klausimų sprendimo tinklui (SOLVIT), kurį Komisiją įsteigė siekdama padėti žmonėms, kurie, norėdami pasinaudoti savo teisėmis Sąjungos vidaus rinkoje, susiduria su kliūtimis. Prieš persiųsdama skundą arba prieš patardama skundo teikėjui kreiptis kitur, ombudsmeno tarnyba deda visas pastangas užtikrinti, kad būtų duodamas tinkamiausias patarimas.
Ombudsmeno tarnyba privalo užtikrinti, kad ES institucijos ir įstaigos spręstų ginčus ir priimtų palankius, ombudsmeno siūlomus sprendimus, remdamosi besikreipiantiems piliečiams palankiais darbo metodais. Be to, reikėtų, kad jis atliktų daugiau tyrimų savo iniciatyva, kurie padėtų išryškinti problemas ir skatintų diegti gerąją patirtį. Siekdamas įgyvendinti šį tikslą, ombudsmenas toliau stiprina ryšius su EPN ir ES institucijų ir įstaigų pareigūnais, kad ES lygmeniu būtų tobulinama aptarnavimo kultūra.
Atsižvelgdamas į tai, kad ypač svarbu užtikrinti, jog piliečiai, kuriems gali kilti problemų bendraujant su ES institucijomis, turėtų būti informuojami apie jų teises teikti skundus ombudsmenui, 2008 m. ombudsmenas ir jo tarnybos darbuotojai surengė 75 renginių – konferencijų, seminarų ir susitikimų. Ombudsmenas su informaciniais vizitais lankėsi Kipre, Graikijoje, Latvijoje ir Lietuvoje. Šie vizitai pasirodė esą puiki žinių apie piliečių teises ir ombudsmeno vaidmenį skleidimo priemonė. Europos ombudsmenas surengė šešias spaudos konferencijas, davė per 30 interviu, parengė 17 pranešimų spaudai, kurie buvo pateikti žiniasklaidos atstovams ir įvairioms visos Europos suinteresuotoms šalims.
Ypač svarbus 2008 m. parengtas ir išleistas leidinys yra Ombudsmeno darbo vadovas, išleistas 23 oficialiosiomis ES kalbomis. Šis leidinys išplatintas pagrindiniams suinteresuotiems subjektams ir plačiajai visuomenei.
2008 m. buvo reguliariai atnaujinama ombudsmeno internetinė svetainė siekiant padaryti ją piliečiams skirta šiuolaikiška, dinamiška, kviečiančia dialogui ir nuolat tobulinama tarnyba. 2009 m. pradžioje ši naujoji svetainė pagaliau pradėjo veikti.
Išvados
Peticijų komitetas ragina ombudsmeną toliau dirbti kartu su institucijomis skatinant tinkamą administravimą ir tarnybos kultūrą ir teikti daugiau informacijos, kad piliečiai, kuriems gali prireikti pasinaudoti ombudsmeno paslaugomis, žinotų, kaip tai daryti.
2008 m. birželio 18 d. priimdamas pranešimą dėl ombudsmeno 2006 metais pasiūlyto Sprendimo, iš dalies keičiančio 1994 m. kovo 9 d. Sprendimą 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų, Parlamentas sutiko, kad būtų kokybiškai išplečiami ombudsmeno įgaliojimai, nedarant poveikio jo kompetencijos pobūdžiui arba patariamojo pobūdžio sprendimams. Europos Parlamentas ir jo Peticijų komitetas pritarė siūlomiems pakeitimams ir tuo parodė pasitikėjimą ombudsmeno darbu ir jo siekiu tobulinti darbą piliečių labui ir stiprinti jų pasitikėjimą Europos Sąjunga ir jos institucijomis.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
1.10.2009
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
19
0
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Margrete Auken, Simon Busuttil, Bairbre de Brún, Pascale Gruny, Roger Helmer, Peter Jahr, Lena Barbara Kolarska-Bobińska, Miguel Angel Martínez Martínez, Erminia Mazzoni, Willy Meyer, Mariya Nedelcheva, Chrysoula Paliadeli, Ernst Strasser, Csaba Sándor Tabajdi, Diana Wallis, Angelika Werthmann
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Sandrine Bélier, Kinga Göncz, Gerald Häfner
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Pablo Arias Echeverría
