P6_TA(2006)0392
Nanomokslai ir nanotechnologijos (2005-2009)
A6-0216/2006
Europos Parlamento rezoliucija dėl nanomokslų ir nanotechnologijų: 2005–2009 m. Europos veiksmų planas ( 2006/2004(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 7 d. Komisijos komunikatą "Nanomokslai ir nanotechnologijos: 2005–2009 m. Europos veiksmų planas" ( COM(2005)0243 ),
–
atsižvelgdamas į bendrą Karališkosios draugijos ir Karališkosios technikos mokslų akademijos 2004 m. liepos 29 d. pranešimą "Nanomokslas ir nanotechnologijos: galimybės ir abejonės",
–
atsižvelgdamas į Briuselio Konkurencingumo tarybos pirmininkaujančios šalies 2004 m. rugsėjo 24 d. išvadas,
–
atsižvelgdamas į Europos ekonominių ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl 2005 m. birželio 7 d. Komisijos komunikato "Europos nanotechnologijų strategija" OL C 157, 2005 6 28, p. 22.
ir jo nuomonę dėl minėto Komisijos komunikato INT/277 - CESE 1237/2005.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos bei Teisės reikalų komitetų nuomones ( A6-0216/2006 ),
A.
kadangi Komisija priėmė Veiksmų planą dėl neatidėliotino saugios, integruotos ir patikimos nanomokslų ir nanotechnologijų strategijos taikymo,
B.
kadangi nanomokslai ir nanotechnologijos, kaip daugiadisciplinės sritys, kurios teikia galimybių kurti naujus produktus, medžiagas, rasti naujų jų taikymo būdų ir paslaugų ir todėl didinti našumą bei gerinti gyvenimo kokybę visoje ES, gali būti labai naudingi visuomenei,
C.
kadangi Taryba pripažįsta nanotechnologijų svarbą daugelyje sričių ir pabrėžia, kad labai svarbu toliau kaupti šios srities mokslines ir technologijų žinias ir skatinti jas praktiškai taikyti pramonėje,
D.
kadangi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas mano, kad nanotechnologijos gali labai praversti ES siekti tikslų, numatytų Lisabonos strategijoje,
1.
džiaugiasi minėtu Komisijos Veiksmų planu, kuriame numatoma daug konkrečių ir tarpusavyje susijusių veiksmų siekiant, kad nanomokslai ir nanotechnologijos būtų neatidėliojant taikomos prioritetinėse srityse, nustatytose atsižvelgiant į būsimas reikmes;
2.
pripažįsta, kad nanomokslai ir nanotechnologijos gali atlikti labai svarbų vaidmenį, kadangi moksle perversmą darančių technologijų taikymas padeda įgyvendinti ES ekonominius, socialinius ir aplinkos apsaugos tikslus; pripažįsta, kad nanotechnologijos gali padėti tenkinti piliečių reikmes (visuomenės sveikata, energetika, transportas, tvarus vystymasis ir kt.), taip pat siekti ES konkurencingumo ir tvaraus vystymosi tikslų;
3.
pažymi, kad technologijų platformos, patariamosios ekspertų grupės ir veiksmų planai yra naudingos priemonės, padedančios nanotechnologijų ir nanomokslų srityje kurti bendras suderintas mokslinių tyrimų darbotvarkes bei strategijas, taip sukuriant naujų darbo vietų ir skatinant ekonomikos augimą;
4.
remia siekius ir iniciatyvas, nustatytus minėtame 2005 m. birželio 7 d. Komisijos komunikate; džiaugiasi, kad tame komunikate ir minėtame Veiksmų plane aiškiai išdėstyti prioritetai;
5.
tuo pat metu pabrėžia poreikį skirti daugiau valstybės lėšų moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai; supranta, jog Europos mokslinių tyrimų srities susiskaidymas reiškia tai, kad nanomokslo tyrimai yra lengvai prieinami ir jų kaina yra santykinai nedidelė, tačiau taip pat supranta, kad reikia numatyti lėšų, skirtų sukurti ir išlaikyti būtinus didelius infrastruktūros objektus, visų pirma švarias patalpas, litografinius procesus ir labai brangias analizės procedūras; atsižvelgdamas į tai, išreiškia susirūpinimą dėl dabartinės Europos valstybių investicijų į nanomokslus ir nanotechnologijas dydžio; rekomenduoja, kad būtų numatoma reikiamų lėšų minėtame Veiksmų plane numatytiems ambicingiems siekiams įgyvendinti ir pritaria Komisijos siekiui iš esmės sustiprinti priemones, skirtas moksliniams tyrimams šioje srityje, kuri yra labai svarbi Europos vystimuisi ateityje;
6.
mano, kad Europai reikalinga nuosekli pasaulinio lygio mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos infrastruktūros sistema, kuri padėtų ES ir toliau konkuruoti nanomokslų ir nanotechnologijų srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant gerų galimų masto ekonomijos rezultatų ir atsižvelgiant į sąsajas su kitomis sritimis ir į sudėtingą pobūdį, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos infrastruktūrai nanotechnologijų srityje reikalingi tam tikri ištekliai, kurių vietos vyriausybės ir pramonė negali suteikti; tačiau pripažįsta, kad dažnai mažesnės apimties mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos strategijos gali būti lengviau pritaikomos prie kintančių galimybių ir rinkos raidos; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti ir koordinuoti savo mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pastangas šioje srityje; šiuo tikslu rekomenduoja, atsižvelgiant į kiekvienos šalies ypatumus, kiekvienoje valstybėje narėje sukurti tam tikrą infrastruktūrą ir suburti tam tikrą skaičių mokslininkų, turinčių specialių žinių nanomokslų ir nanotechnologijų srityje, ir ilgainiui tam tikrose šalyse sukurti specializuotus kompetencijos centrus, koordinuojamus ES lygmeniu;
7.
atkreipia ypatingą dėmesį į nanomediciną, kaip į perspektyvią su įvairiomis kitomis sritimis susijusią sritį, kurioje naudojamos perversmą moksle darančios technologijos (pvz., molekulinis vizualizavimas (vaizdo gavimas) ir diagnostika), galinčios būti labai naudingos anksti diagnozuojant ir racionaliai bei veiksmingai gydant tokias ligas, kaip vėžys, širdies ir kraujagyslių sutrikimai, diabetas ir Alzheimerio bei Parkinsono ligos; ragina Komisiją ir valstybių bei regionų valdžios institucijas šioje srityje didinti investicijas į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą ir koordinuoti savo pastangas pasinaudojant Septintojoje mokslinių tyrimų, technologinio vystymosi bei vaizdavimo veiklos pagrindų programoje (Septintoji pagrindų programa) pasiūlyta Europos technologijų platforma nanomedicinos srityje ir kitomis priemonėmis, įskaitant Septintojoje pagrindų programoje pasiūlytą žinių regionų iniciatyvą, kad šioje srityje būtų pasiektas tam tikras įdirbis;
8.
pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį nanomokslai ir nanotechnologijos turi atlikti plėtojant molekulinę biologiją;
9.
yra įsitikinęs tuo, kad daugiadiscipliniais nanomokslais ir nanotechnologijomis turėtų būti siekiama plėtoti vandenilio energetiką, taip pat plėtoti naujas ir veiksmingas vandenilio laikymo priemones ir veiksmingus kuro elementus, bei informacijos perdavimo technologijas, kurių pajėgumas būtų daug didesnis už dabartinį;
10.
pabrėžia didelę pažangą, kuri, vadovaujantis principu "nuo bendro prie atskiro", Europoje pasiekta nanotechnologijų srityje, visų pirma tokiose srityse, kaip nanokompozitai, susidėvėjimui ir korozijai atsparios dangos ir sluoksniai, taip pat katalizatorių ir fotodiodų, įskaitant vadinamąjį mėlynąjį lazerį, gamyba bei nanomedicina, nanokosmetika ir ligų nanodiagnostika;
11.
mano, kad pasiektas bazinių Europos mokslinių tyrimų lygis gali sudaryti sąlygas rasti technologinių priemonių, kurios leis taikyti principą "nuo atskiro prie bendro", visų pirma nanoelektronikos srityje;
12.
mano, kad veiksmus technologijų plėtrai skatinti būtina papildyti strateginėmis priemonėmis siekiant užtikrinti, kad esamos technologijos patektų į rinką; pabrėžia, kad rinkų ir tarptautinės prekybos standartai gali užtikrinti lygias galimybes ir yra būtini siekiant paskatinti sąžiningą konkurenciją, lyginamuosius rizikos vertinimus ir priežiūros priemones; todėl ragina Komisiją ir Tarybą pašalinti bet kokias kliūtis, kurių atsiranda dėl standartų nebuvimo ir neaiškių teisės aktų ir kurios kliudo taikyti nanotechnologijas ir įsitvirtinti nanomokslams Europoje, ir tai daryti nesukuriant jokių naujų biurokratinių kliūčių;
13.
pabrėžia, kad labai svarbu sukurti vadinamąjį žinių trikampį (t.y. švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos), kuris būtinas Europos mokslinių tyrimų erdvei; mano, kad siekiant būtinos švietimo, mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo sričių sąveikos, būtina taikyti įvairialypį žinių perdavimo metodą, taip pat plėtoti įvairių sektorių žmogiškuosius išteklius; todėl skatina valstybes nares kurti strategijas, kurios padėtų geriau perduoti žinias ir išspręsti įgūdžių stokos klausimą, daugiau dėmesio skiriant gamtos mokslų mokymui ir siekiant sudominti daugiau studentų su mokslu susijusiomis daugiadisciplinėmis nanomokslo studijomis; džiaugiasi Komisijos pastangomis remti su moksliniais tyrimais susijusius mokymo tinklus nanotechnologijų srityje ir ragina valstybes nares – tiek dirbant atskirai, tiek ir bendradarbiaujant – kurti daugiadisciplinius tinklus, kurie susietų nanotechnologijas su įvairiomis mokslinių tyrimų sritimis, kad būtų plėtojamos naujos mišrios technologijos;
14.
mano, kad pramonės įmonės, mokslinio tyrimo institutai ir finansinės institucijos turi dirbti kartu, siekdamos užtikrinti, jog nepaprasti mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos nanomokslų ir nanotechnologijų srityje pasiekimų rezultatai būtų panaudoti naujiems gaminiams ir procesams kurti; tiki, kad valstybės narės, dėdamos pastangas savo šalyse sukurti geresnę verslo aplinką nanotechnologijų sektoriaus įmonėms, ypač steigiamoms naujoms įmonėms ir mažoms bei vidutinėms (MVĮ) ir naujoves taikančioms įmonėms, privalo spartinti ir skatinti šį procesą; mano, kad diegiant naujoves intelektinės nuosavybės teisių (INT) apsauga būtina ir siekiant pritraukti pradines investicijas, ir užtikrinant būsimas įplaukas; ragina Komisiją tobulinti INT apsaugos standartus ir licencijavimo susitarimų modelius;
15.
apgailestauja, kad nanomokslų ir nanotechnologijų išradimų patentavimo raida Europoje lėta; ragina ES sukurti nanomokslų ir nanotechnologijų patentavimo stebėsenos sistemą, kurią valdytų Europos patentų biuras;
16.
ragina įgyvendinti esminę Europos patentų sistemos reformą siekiant sumažinti patentavimo sąnaudas ir užtikrinti, kad patentai būtų prieinami MVĮ; pabrėžia, kad reikia siekti didesnio skaidrumo ir nustatyti aiškias patentų apsaugos srities ribas;
17.
yra įsitikinęs, kad Europos galimybės šioje srityje užimti pirmaujančią padėtį ir joje išlikti priklauso nuo jos koordinavimo gebėjimų; pakartoja, kad Bendrijai būtinas vienas pagrindinis koordinavimo centras ir kad labai svarbu vieningai atstovauti ES tarptautinėje arenoje, visų pirma atsižvelgiant į problemas, kurių kyla dėl patentų apsaugos Kinijoje; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti veiksmingo šios srities veiklos koordinavimo mechanizmus; ragina Komisiją formuojant savo politiką atsižvelgti į visą veiklą, vykdomą EBPO (pvz., susijusią su apibrėžimais, nomenklatūra ir rizikos valdymu) ir UNESCO (susijusią su etika);
18.
pripažįsta, kad svarbi šios atsakingos strategijos dalis – tai socialinių, sveikatos, saugos aspektų integravimas į technologinę nanomokslų ir nanotechnologijų plėtrą; todėl ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos pramonės įmones dalyvauti veiksmingame dialoge su visomis suinteresuotomis šalimis siekiant, kad plėtra būtų nukreipta tvaraus vystymosi linkme;
19.
pažymi, kad technologinių pavojų (dėl atliekų ar dėl perdirbimo) poveikio žmogaus sveikatai, vartotojams, darbuotojams ir aplinkai įvertinimas būtų atliekamas visą laikotarpį, kurį gaminami ir naudojami produktai, sukurti naudojant nanomokslus ir nanotechnologijas;
20.
rekomenduoja, kad vartojimo produktų sudedamųjų dalių sąrašuose taip pat būtų nurodomos dirbtinės medžiagos, kurių sudėtyje yra nanodalelių;
21.
pabrėžia, kad būtina laikytis aukštų etikos principų, ir pritaria planams peržiūrėti tam tikrus klausimus, pvz., poveikį žmogaus organizmui nesiekiant gydymo tikslų, taip pat nanomokslų ir nanotechnologijų bei asmens privatumo santykį; tikisi, kad šios peržiūros bus viešos ir apims kruopščią nanomedicinos analizę;
22.
pritaria tam, kad būtų įkurtas etikos komitetas, kuris, pateikdamas nepriklausomą mokslinę nuomonę, padėtų geriau informuoti visuomenę apie galimus pavojus ir naudą, susijusius su atradimų nanotechnologijų srityje praktiniu taikymu, ir taip padėtų sukurti visuomenės pasitikėjimą nanotechnologijomis;
23.
džiaugiasi, kad dėl šio pasiūlymo buvo konsultuojamasi, ir ragina Komisiją toliau gerinti savo darbą siekiant atsižvelgti į vis didėjantį poreikį užtikrinti geresnį reglamentavimą;
24.
džiaugiasi Komisijos ketinimu įvairiomis kalbomis parengti įvairioms amžiaus grupėms skirtą informaciją, suteikiančią daugiau žinių apie pažangą ir laukiamą nanomokslų ir nanotechnologijų naudą; skatina Komisiją šį darbą atlikti glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis; ragina Komisiją sukurti bendravimo strategiją, skirtą padidinti visuomenės supratimą apie didžiules nanotechnologijų teikiamas galimybes ir išsklaidyti visuomenės nuogąstavimus; mano, kad įgyvendindama šią bendravimo strategiją Komisija taip pat turėtų pasitelkti tokių idėjų, kaip informacinės kelionės (panaudojant "nanomokslų autobusą") ar apdovanojimas nanotechnologijų srityje;
25.
ragina pramonės įmones prisidėti prie bendrų pastangų ir dalyvauti plėtojant nanotechnologijas, atsižvelgiant į tai, kad jos daro gana didelį poveikį ekonomikai, visuomenei, žmonių sveikatai, saugumui bei aplinkai, ir veikti vadovaujantis įmonių socialinės atsakomybės principais; todėl pabrėžia, kad svarbu, jog įmonės padėtų objektyviai informuoti apie mokslinius atradimus nanomokslų ir nanotechnologijų srityje, taip pat apie tai, kaip šie atradimai bus naudojami, kokį pavojų ir kokią naudą jie atneš visuomenei;
26.
primena, kad bet koks nanomokslų ir nanotechnologijų atradimų taikymas ar naudojimas negali prieštarauti sugriežtintiems sveikatos apsaugos, vartotojų apsaugos, darbuotojų apsaugos ir aplinkos apsaugos reikalavimams, kuriuos nustatė Europos Sąjunga, ir atkreipia dėmesį į tai, kad būtina kodifikuoti nanomedžiagas, kadangi tai paskatintų sukurti standartus, kurie savo ruožtu padidintų pastangas siekiant nustatyti bet kokį galimą pavojų; todėl ragina Komisiją imtis iniciatyvos šiuo klausimu;
27.
pabrėžia, kad svarbu gaminius sumažinti ir taip prisidėti prie to, kad būtų paliekama mažiau atliekų ir užtikrinamas geresnis energijos panaudojimas;
28.
pabrėžia, kad žinios apie galimą žalingą naujų sintetinių nanodalelių poveikį sveikatai ir aplinkai vis dar ribotos ir todėl nanodalelių, kurios nėra lengvai tirpstančios ar mikroorganizmų suskaidomos, poveikis turi būti ištirtas pagal atsargumo principą anksčiau, negu šios dalelės bus pradėtos naudoti gamyboje ir pateiktos į rinką;
29.
ragina Komisiją ypatingą dėmesį skirti tam, kad nanomokslai ir nanotechnologijos būtų plėtojami naujosiose valstybėse narėse, sudarant joms sąlygas apibrėžti savo mokslinių tyrimų profilius, tačiau tuo pat metu toliau stiprinant svarbiausių Europos centrų pirmaujančią padėtį, kad Europai būtų užtikrintas pirmaujantis vaidmuo pasaulyje;
30.
pabrėžia, kad labai svarbu tarptautiniu mastu bendradarbiauti nanomokslų ir nanotechnologijų srityje; ragina Komisiją visų pirma toliau stiprinti labai gerus ryšius su Rusijos mokslininkais ir ištirti bendradarbiavimo šioje srityje su JAV, Japonija, Kinija ir Indija galimybes ir ribas; ragina Komisiją skatinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant suderinti ES, JAV ir Japonijos nanomokslų ir nanotechnologijų patentų paraiškų registraciją; pabrėžia, kad, laikantis PPO įsipareigojimų, reikėtų siekti aktyvesnio dialogo;
31.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
