28.5.2008
PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
siekiant baigti diskusijas dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų
pagal Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį
pateikė Pierre Jonckheer, Cem Özdemir, Angelika Beer, Kathalijne Maria Buitenweg
Verts/ALE frakcijos vardu
dėl ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo
Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimo
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl transatlantinių santykių, ypač į 2007 m. balandžio 25 d. Priimti tekstai, P6_TA(2007)0155 . rezoliuciją,
–
atsižvelgdamas į Europos Parlamento rezoliucijas dėl klimato kaitos, ypač į 2005 m. lapkričio 16 d. Priimti tekstai, P6_TA(2005)0433 . , 2006 m. spalio 26 d. Priimti tekstai, P6_TA(2006)0460 . ir 2007 m. vasario 14 d. Priimti tekstai, P6_TA(2007)0038 . rezoliucijas,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 10 d. Brdo, Slovėnijoje, vyksiantį ES ir JAV aukščiausiojo lygio susitikimą,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,
A.
kadangi taika, demokratija, žmogaus teisės ir teisinės valstybės principai, tarptautinė teisė, tvari ekonomika ir tvarus vystymasis yra bendros vertybės, kurios yra transatlantinių santykių vystymosi –ES išorės politikos kertinio akmens – pagrindas;
B.
kadangi, atsižvelgdami į savo ekonominį vaidmenį pasaulyje, ekonominiai partneriai dalijasi atsakomybe už pasaulio ekonomikos valdymo padėtį ir už pasaulio ekonomikos problemų sprendimų radimą, ypač tų, kurie susiję su pagrindinių finansinių rinkų besitęsiančiomis krizėmis, didėjančiais valiutos susiejimo ir prekybos santykių skirtumais, besitęsiančia ar vėl ištinkančia skolų krize kai kuriose skurdžiausiose pasaulio valstybėse bei kitais vis labiau nerimą keliančiais turtiniais skirtumais tarp šalių ir jų viduje;
C.
kadangi stipri ir veiksminga ES ir JAV partnerystė yra itin svarbi priemonė, padedanti formuoti pasaulinę raidą, siekiant apsaugoti bendras vertybes ir remiantis veiksmingo daugiašališkumo ir tarptautinės teisės principais;
D.
kadangi labiau suderinta taikos kūrimo, konfliktų prevencijos ir sprendimo politika, ginklų neplatinimas ir nusiginklavimas turėtų būti atnaujintos ES ir JAV partnerystės santykių kertinis akmuo;
E.
kadangi nepaisant pastaruoju metu padarytos didelės pažangos, abi šalys turi rodyti naujas pastangas, siekdamos užtikrinti didesnio pasitikėjimo atmosferą tarp abiejų Atlanto partnerių;
F.
kadangi reikia dėti atnaujintas, sustiprintas ir koordinuotas pastangas siekiant įveikti pasaulyje vykstančią krizę, ypač atsižvelgiant į naujas Anapolyje atsivėrusias galimybes visapusiškai išspręsti Artimųjų Rytų problemas;
G.
kadangi kovojant su tarptautiniu terorizmu būtina pabrėžti visiško tarptautinės teisės ir sutarčių dėl žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių laikymosi svarbą, t. y. teisės aktai dėl kovos su terorizmu turi patekti į parlamentinės kontrolės ir teisminės priežiūros sritį;
H.
kadangi pagal JAV slaptą sulaikymo programą šimtai kalinių, daugiausiai Afganistano gyventojai toliau kalinami įvairiuose kalėjimuose, tokiuose kaip Bagramo karinė bazė ir Gvantanamas, pažeidžiant žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės normas;
I.
kadangi Europos Parlamentas keletą kartų ragino parengti Transatlantinės partnerystės susitarimą, kuris pakeistų nuo 1995 m. taikomą Naująją transatlantinę darbotvarkę;
J.
kadangi iš esmės dėl savanaudiškos JAV ir ES prekybos politikos gresia, jog žlugs PPO derybų dėl prekybos Dohos derybų raundas, todėl susilpnėjo pasaulinė parama daugiašališkumui nustatant teisingas ir nešališkas prekybos taisykles;
K.
kadangi dėl eksporto subsidijų ir pagalbos maistu, kurią dešimtmečius ypač teikė JAV ir ES, besivystančiose šalyse sunaikintas natūralusis ir smulkusis ūkininkavimas ir milijonai šeimų neteko žemės bei galimybių įsigyti pakankamai maisto;
L.
kadangi ES ir JAV yra pagrindinės pasaulio vystomosios pagalbos teikėjos ir svarbios prekybos partnerės, jų nuomonė yra svarbi dvišalėse ir daugiašalėse derybose, todėl jos turėtų veikti atsakingai skatinant ir naudojant priemones, kurias taikant teikiama pirmenybė socialiai teisingoms ir ekologiškai racionalioms prekybos taisyklėms, pvz., Europos Parlamento pasiūlytam tinkamo patekimo į rinką principui;
1.
laikosi nuomonės, kad ES ir JAV santykiai ir toliau turi būti gerinami, jei jie plėtosis lygybės pagrindu ir jei ES sugebės laikytis vieningos pozicijos; mano, kad stiprūs transatlantiniai santykiai gali padėti kovoti su daugeliu abiem šalims svarbiais iššūkiais, ypač su tais, kurie susiję su bendra pozicija į krizių zonas, tokias kaip Vakarų Balkanų šalių, Pietų Kaukazo regiono, Vidurio Rytų regiono, Afganistano, kova su terorizmu, esama maisto krize, energijos tiekimo saugumo ir klimato kaitos ekonominio nuosmukio ir prekybos disbalanso, skaidrumo ir finansų rinkų reglamentavimo klausimais;
2.
atkreipia dėmesį į iniciatyvą pradėti naująją Transatlantinę ekonominę partnerystę, pakeičiant dabartinę Naująją transatlantinę darbotvarkę; kartoja, kad kartu su šia ekonomine iniciatyva būtina parengti naują pagrindų susitarimą, kuris užtikrintų tinkamą institucinį ir politinį pagrindą bendriems politiniams ir ekonominiams tikslams siekti ir daugiašaliu pagrindu bandyti spręsti XXI amžiaus problemas;
3.
mano, kad šiame procese turėtų dalyvauti JAV Kongresas ir Europos Parlamentas; ragina ES ir Jungtinių Valstijų aukščiausiojo lygio susitikimo dalyvius paremti parlamentinę partnerystės dimensiją ir į ES bei Jungtinių Valstijų vykdomosios valdžios institucijų dialogą labiau įtraukti teisės aktų leidėjus ir abiejų partnerių pilietinę visuomenę;
Prekybos klausimai ir maisto krizė
4.
pabrėžia, kad nustačius vienodus prekybos investicijų standartus, kaip aptarta 2007 m. lapkričio mėn. vykusiame Transatlantinės ekonomikos tarybos posėdyje dėl gairių, pagal kurias 2009 m. būtų pasiektas abipusis ES ir JAV prekybos partnerystės susitarimų pripažinimas, teisės normos neturėtų būti derinamos atsižvelgiant į mažesnius socialinius, aplinkos ir sveikatos priežiūros reikalavimus; ragina atnaujinti Transatlantinį aplinkos apsaugos dialogą Transatlantinėje ekonomikos taryboje siekiant pažangiąja patirtimi papildyti transatlantinį bendradarbiavimą reguliavimo srityje skatinant vartotojų sveikatos, saugumo ir aplinkos apsaugą ir taip užtikrinant tvaresnę transatlantinę rinką;
5.
laikosi nuomonės, kad susitarimas dėl bendrų biokuro standartų, kurį prisidedant Brazilijai Transatlantinė ekonomikos taryba stengiasi pasiekti 2008 m., lieka visiškai netenkintinas, kol jį rengiant nebus atsižvelgiama į aukščiausius biokurui taikomus aplinkos tvarumo standartus; ragina transatlantinę ekonomikos tarybą remti biokuro produkcijos iš maistui skirtų pasėlių moratoriumą, nebent bus išsamiai įvertintas jos poveikis pasaulio maisto saugumui;
6.
reikalauja, kad pagrindinės viešosios paslaugos, ypač švietimo, sveikatos, psichikos sveikatos, vandens ir energijos tiekimo, garso ir vaizdo bei kultūros paslaugos, būtų besąlygiškai neįtrauktos į liberalizuojamas sritis dvišalių transatlantinių santykių bei daugiašaliame PPO kontekste;
7.
mano, kad sąlyginiai prekybiniai privalumai, kurie tenka JAV dėl to, kad jos atsisako pasirašyti Kioto protokolą, yra tam tikras ekologinis dempingas, su kuriuo ES turi kovoti pasitelkusi taisomąsias priemones, pvz., pakoreguoti pasienio mokesčius;
8.
ragina Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybę nebeginčyti ES teisės aktų ir taikomos praktikos dėl genetiškai modifikuotų maisto ir pašarų produktų importo licencijavimo, žymėjimo ir susekamumo;
9.
ragina Kanados vyriausybę ir JAV vyriausybę panaikinti savo atsakomąsias priemones, taikomų ES importui, kuriomis šios valstybės atsako į ES draudimą, taikomą hormonais šertų jaučių mėsai ir pripažinti vis gausesnius mokslinius įrodymus, kad jautienos produkcijai naudojami hormonai, pvz., estradiolis 17β, yra kancerogeniniai ir genotoksiškos kilmės, taigi kelia nepriimtiną pavojų; ragina Europos Komisiją pateikti apeliacinį skundą dėl PPO 2008 m. kovo 30 d. priimto šios bylos sprendimo, pagal kurį JAV ir Kanadai leidžiama įvežti hormonais šertų jaučių mėsą į Europą;
10.
išreiškia susirūpinimą dėl Komisijos nario G. Verheugeno duoto pažado paskutinio Transatlantinės ekonomikos tarybos posėdžio metu, vykusio 2008 m. gegužės 13 d., panaikinti draudimą iš JAV į ES importuoti paukštieną, neesant jokių mokslinių patarimų pagrindžiančių jo tvirtinimą dėl maisto saugumo;
11.
vis dar abejoja dėl bendro ES ir JAV atvirų investicijų susitarimo projekto, dėl kurio Transatlantinės ekonominė taryba susitarė 2008 m. gegužės 13 d. ir kuriuo skatinama nevaržoma investicijų laisvė, kai gresia finansinės krizės, ir didėja susirūpinimas dėl skaidrumo ir atskaitomybės, susijusios su daug finansinių ir investicinių produktų, stokos, ir ypač tvirtina, kad nepriklausomų turto fondų investicijos turi būti politiškai svarstomos;
12.
ragina Didžiojo septyneto (G7) susitikimuose dalyvaujančius Europos atstovus į kito G7 susitikimo darbotvarkę įtraukti didelę finansinio spekuliavimo, ypač maisto ir prekių rinkose, problemą; mano, kad JAV finansų kontrolės institucijų reguliavimo priemonės, naudojamos sprendžiant paskolų krizę yra nepakankamos siekiant atkurti pasitikėjimą finansinėmis rinkomis; įspėja dėl pavojaus, kurį pasaulio ekonomikai, valstybių ekonomikai ir atskiroms įmonėms kelia nekontroliuojami rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondai, ir ragina imtis ryžtingų veiksmų tokiai veiklai sustabdyti; primena, kad du trečdaliai rizikos draudimo ir privataus kapitalo fondų įsteigti lengvatinės prekybos centruose, todėl prašo, kad problemos sprendimas apimtų griežtas priemones, nukreiptas prieš vadinamuosius mokesčių rojus;
13.
taigi ragina Komisiją ir JAV vyriausybę derantis PPO dėti didesnes ir koordinuotas pastangas, ypač siekiant apsaugoti skurdesnių besivystančių šalių vietos maisto gamybą, taip pat neversti jų sudaryti susitarimų, pagal kuriuos jos turėtų atsisakyti eksporto mokesčių arba eksporto kiekio kontrolės, jei šių priemonių taikymas pateisinamas rūpesčiu dėl maisto tiekimo nacionalinio saugumo;
14.
ragina ES ir JAV, taip pat tarptautines finansų institucijas neversti besivystančių šalių liberalizuoti arba privatizuoti pagrindinių ekonomikos sektorių ir viešųjų paslaugų, kurios itin svarbios gyventojams;
15.
pritaria JAV vyriausybės iniciatyvai panaikinti pagalbos maistu sąlygiškumą ir mano, kad ši iniciatyva yra pirmas svarbus žingsnis bendro pagalbos maistu programos pertvarkymo link, visapusiškai atsižvelgiant į poreikį aktyviai remti didesnį maisto tiekimo regioninį ir vietos saugumą, kuris praeityje būdavo dažnai pažeidžiamas sąlygiškos JAV pagalbos maistu;
16.
ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti poreikį skirti didelę savo dalį lėšų, skirtų ES ir JAV pagalbai vystymuisi, žemės ūkio moksliniams tyrimams ir mokymams, taip pat ūkininkų pažangiausios praktikos mainams, siekiant skatinti gamybą, skirtą regionų ir vidaus rinkoms, be to tolesniam pasėlių veiksmingų ir tvarių sistemų, pvz., sėjomainos ir mišraus įvairių kultūrų auginimui, vystymui, taip pat prie vietos sąlygų pritaikytų genetiškai nemodifikuotų augalų ir gyvulių veislių išvedimui, kuriame dalyvauja vietos gyventojai, siekiant sukurti vietos maisto tiekimo stabilumą ir racionalias ūkininkavimo sistemas, kurioms ilgainiui reikės mažai energijos;
Vizų klausimai ir kova su terorizmu
17.
pakartoja, kad visi ES piliečiai turėtų turėti tokią pačią teisę keliauti JAV tomis pačiomis sąlygomis; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi balandžio 18 d. Teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) tarybos rezultatais, į kuriuos atsižvelgiant Europos Komisija aiškiai įgaliojama derėtis su JAV dėl bevizio režimo programos ir ypač dėl elektroninio kelionės leidimo sistemos (EKLS) bei dėl keitimosi duomenimis;
18.
laikosi nuomonės, kad šios derybos turėtų būti skaidrios, grindžiamos abipusiškumo principu ir jų metu būtų atsižvelgiama į ES nuostatas dėl duomenų apsaugos; taigi pritaria dvylikai duomenų apsaugos principų, dėl kurių susitarta, bet teigia, kad šių principų nepakanka ir kad juose pernelyg daug išimčių;
19.
mano, kad, siekiant skatinti laikytis bendro pagrindo sudarant visus ES ir JAV susitarimus, į kuriuos įtraukiamas skyrius dėl duomenų apsaugos, būtina kartu su JAV įsteigti bendrą duomenų apsaugos instituciją; prašo siekiant šio tikslo pradėti nuoširdžias ES ir JAV derybas; laikydamasis baigtinumo principo, išreiškia savo stiprų pasipriešinimą JAV reikalavimui turėti prieigą prie ES duomenų bazių, pvz., Šengeno informacinės sistemos (SIS) ir Vizų informacinės sistemos (VIS);
20.
laikosi požiūrio, kad, siekiant apsaugoti garantijas, reikalingas ypatingai ES ir JAV partnerystei kovoje su terorizmu, reikia sukurti su JAV bendrą sistemą ir aiškiau apibrėžti terorizmo sąvoką;
21.
ragina Tarybą paskelbti aiškų ir tvirtą pareiškimą, kuriuo JAV vyriausybė būtų raginama nebetaikyti ypatingojo sulaikymo ir kalinių perdavimo ir kad JAV vyriausybė pasiaiškintų dėl slaptų kalėjimų ne JAV teritorijoje;
22.
atsižvelgdamas į tai, ragina Jungtines Valstijas nutraukti savo slapto kalinimo programą, demontuoti atitinkamus įrenginius ir, laikantis tarptautinės teisės normų ir tarptautinių standartų, likusius kalinius arba teisti, arba paleisti .
23.
mano, kad dokumentuose užfiksuotų vykdant slapto įkalinimo programą įvykdytų kankinimų, žudymų ir priverstinių dingimų nusikaltimų kaltininkai turi būti patraukti atsakomybėn ir ragina JAV vyriausybę išmokėti nusikaltimų aukoms bei neteisėtai kalintiems asmenims kompensacijas už kalėjime praleistą laiką;
24.
ragina ES ir JAV vyriausybę Jungtinėse Tautose imtis iniciatyvos siekiant reformuoti esamą sankcijų sąrašų praktiką, taip pat parengti reikalingas sąžiningo išklausymo, sprendimų pagrindimo, teisminės apsaugos ir teisių gynimo procedūras;
Saugumo klausimai
25.
tikisi, kad šiame aukščiausiojo lygio susitikime JAV vyriausybė norės parengti bendrą strategiją kartu su ES, kuria būtų siekiama pažangos nusiginklavimo srityje (kalbant ir apie masinius, ir apie įprastus ginklus), pakeičiant dabartinę JAV tendenciją didinti savo karines išlaidas ir kuo labiau stiprinti savo poziciją pasaulio ginklų technologijos srityje bei didinti karinius pajėgumus;
26.
ragina Tarybą aptarti su JAV partneriais, kaip įnešti teigiamą indėlį į būsimą B susitikimą, kaip pirmąją galimybę sustiprinti pasaulinį branduolinių ginklų neplatinimo režimą rengiantis 2010 m. BGNS persvarstymo konferencijai; šiuo požiūriu pabrėžia būtinybę aukščiausiojo lygio susitikime aptarti daugybę branduolinio nusiginklavimo iniciatyvų, pagrįstų „13 praktinių žingsnių“, dėl kurių buvo susitarta per 2000 m. BGNS persvarstymo konferenciją; pakartoja savo požiūrį, kad tokie žingsniai, inter alia, padėtų rasti išeitį iš aklavietės sudarant patikimą sutartį dėl skiliųjų medžiagų neplatinimo ir paspartintų Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties (VBBUS) įsigaliojimą; pabrėžia, kad tai turėtų apimti ir JAV, Prancūzijos bei Jungtinės Karalystės atsisakymą modernizuoti branduolinių ginklų arsenalus, ir JAV branduolinių kovinių galvučių pašalinimą iš Europos teritorijos; ragina Tarybą imtis vadovaujamojo vaidmens pradedant derybas dėl branduolinių ginklų konvencijos, kurios tikslas – visame pasaulyje uždrausti visus branduolinius ginklus;
27.
kartoja, kad laikosi požiūrio, jog atėjo laikas transatlantiniams partneriams, įskaitant JAV, imtis pasaulio lyderių vaidmens įgyvendinant, gerinant ir rengiant keletą tarptautinių sutarčių, kurioms skirta svarbi vieta JT derybų dėl tam tikro tipo įprastinės ginkluotės draudimo kontrolės darbotvarkėje; pabrėžia, kad tokios sutartys apima visišką JT veiksmų programos dėl mažo kalibro ginklų ir lengvosios ginkluotės ir Visuotinės ginklų gabenimo sutarties įgyvendinimą bei Norvegijos daugiašalę iniciatyvą uždrausti kasetines submunicijas ir Visuotinę žemės minų draudimo sutartį (įskaitant sutarties išplėtimą įtraukiant visus minų tipus – ir priešpėstines, ir prieštankines); kartoja savo poziciją, kad baltojo fosforo ir nusodrinto urano naudojimo draudimas turėtų būti vadinamosios įprastinės ginkluotės konvencijos neatskiriama dalis;
28.
ir toliau visiškai netiki, kad artimiausiu metu Europai reikės raketų sistemos siekiant apginti savo teritoriją nuo pasaulio taikai priešiškų valstybių (angl. rogue nations) arba nevalstybinių veikėjų paleistų tolimojo nuotolio balistinių raketų su MNG kovinėmis galvutėmis; yra įsitikinęs, kad, siekiant užkirsti kelią naujoms ginklavimosi varžyboms (taip pat ir kosmose), ilgalaikei terorizmo grėsmei ir kitokiai grėsmei Europos ir pasaulio saugumui, pvz., klimato kaitai, reikia įnešti didelį indėlį į konfliktų prevencijos politiką ir nusiginklavimo iniciatyvas;
Klimato kaita ir transporto politika
29.
ragina abu partnerius, tinkamai prisidedant prie išsivysčiusių ir besivystančių valstybių pastangų, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį atsižvelgiant į diferencijuotą atsakomybę ir atitinkamas galimybes, susitarti dėl bendro būdo apriboti klimato kaitą iki daugiausia 2°C temperatūros kilimo, palyginti su temperatūra iki industrializacijos;
30
reikalauja, kad šiuo požiūriu būtų numatyta ypatinga išsivysčiusių šalių atsakomybė pirmauti mažinant išmetamą šių dujų kiekį; be to, ragina JAV imtis veiksmingų vidaus priemonių siekiant iš tikrųjų sumažinti išmetimo kiekį ir aktyviai veikti vykstančiose tarptautinėse derybose siekiant būti būsimo klimato kaitos režimo dalyviu;
31 . palankiai vertina pagrindinių kandidatų į JAV prezidentus išreikštus įsipareigojimus spręsti šiltamio efektą sukeliančių dujų išmetimo JAV klausimą ir iki 2009 m. pasiekti tarptautinį susitarimą siekiant išvengti pavojingos klimato kaitos; džiaugiasi JAV naujausiais pasiekimais, t. y. regioninėmis ribojimo ir prekybos (angl. cap-and-trade) iniciatyvomis ir valstybiniu, vietos ir bendrovių lygmeniu vykdoma veikla, padedančia mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetamą kiekį;
32
primena, kad galimybė išlaikyti atšilimą ties 2°C riba bus reali tik tada, jei visos pramoninės valstybės iki 2020 m. išmetamą dujų kiekį sumažins 30 proc., palyginti su 1990 m. lygiu, o iki 2050 m. – 80 proc.; mano, kad siekiant kompensuoti konkurencijos iškraipymą arba išvengti anglies junginių išlakų šaltinio perkėlimo pavojaus, prekybai reikėtų taikyti koreguojamąsias pasienio priemones, kol bus sudarytas išsamus tarptautinis susitarimas dėl klimato;
33
apgailestauja dėl neigiamo dabartinės JAV administracijos požiūrio į ES politiką, susijusią su aviacijos poveikiu klimatui, kuri prieštarauja JAV Kongrese svarstysimiems įstatymo projektams dėl ribojimo ir prekybos, kuriais irgi siekiama spręsti aviacijos sektoriaus išlakų klausimą;
Užsienio reikalai
34 . palankiai vertina neseniai priimtą JT Saugumo Tarybos valstybių narių ir Vokietijos (P-5 +1) iniciatyvą pristatyti naują paskatų paketą Iranui, siekiant įtikinti šią šalį sustabdyti urano sodrinimo programą; ragina Jungtines Amerikos Valstijas, siekiant surasti sprendimą, visiškai pritarti deryboms su Iranu laikantis Branduolinio ginklo neplatinimo sutartyje nustatytų taisyklių ir įsipareigojimų;
35.
apgailestauja, kad optimistinė pareiškimų, padarytų praėjusiais metais Anapolyje atnaujinant taikos procesą, retorika ne visai atitinka lūkesčių ir realių perspektyvų; išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad nedaroma ženklios pažangos tebevykstančiose šių dviejų šalių derybose; ragina ES ir JAV parengti naują iniciatyvą Didžiojo ketverto susitikimuose siekiant įveikti dabartinę humanitarinę krizę Gazoje ir spręsti pagrindinius derybų klausimus, kad iki šių metų pabaigos būtų pasiektas visapusiškas dviejų valstybių sprendimas, kaip numatyta Anapolyje;
36.
ragina JAV vyriausybę pristatyti aiškų santykių su Iraku ateityje planą, nurodant siekiamus tikslus, pasitraukimo strategiją ir karinių pajėgų išvedimo terminą;
37.
prašo JAV administracijos ženkliai padidinti finansinę pagalbą Irako pabėgėliams ir nustatyti didesnį perkeltiems irakiečiams suteikiamų JAV vizų skaičių;
38.
pabrėžia, kad ES, JAV ir NATO būtina kartu su JT skubiai išanalizuoti, kokios strateginės ir konceptualinės vertinimo klaidos sukėlė nuolatinį nestabilumą Afganistane; mano, kad užuot taikius nuolat pasitelkiamą karinį problemų sprendimo būdą, reikėtų stiprinti civilinės rekonstrukcijos pastangas ir didinti paramą vietos saugumo ir teisingumo sistemai; ragina JAV vyriausybę užbaigti operacijos „Tvirta taika“ veiklą Afganistane ir paremti iniciatyvą įsteigti tarptautinę tarybą, kuriai vadovautų Jungtinių Tautų pagalbos misija Afganistane ir kurią sudarytų pagrindiniai paramos teikėjai, karinės pajėgos ir JT organizacijos, siekiant apjungti įvairią rekonstrukcijos veiklą Afganistane ir sukurti vieną bendrą koncepciją ir sprendimų priėmimo struktūrą;
39.
mano, kad su įsiveržimu į Iraką susijusi pamokoma patirtis turėtų būti įtraukta į 2005 m. JT pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime patvirtintos sąvokos „pareiga ginti“ aprėptį, ypač pabrėžiant pareigą „užkirsti kelią“ ir „atstatyti“;
40.
ragina Tarybą dar kartą Jungtinėms Amerikos Valstijoms iškelti Tarptautinio baudžiamojo teismo – pagrindinio tarptautinės teisės ramsčio – klausimą; tikisi, kad būsimoji JAV vyriausybė laikysis konstruktyvesnio požiūrio į Tarptautinio baudžiamojo teismo statuto ratifikavimą ir aktyviai dalyvaus siekiant susitarimo dėl dar nepatvirtintos „agresijos nusikaltimo“, kuris numatytas Romos statuto 5.2 straipsnyje rengiantis Tarptautinio baudžiamojo teismo persvarstymo konferencijai 2009 m., apibrėžties;
41.
pabrėžia savo įsipareigojimą dalyvaujant transatlantiniame teisėkūros institucijų dialoge ir toliau stengtis stiprinti transatlantinę partnerystę ir užtikrinti jos stabilumą; remia pastangas sukurti bendrą Europos Parlamento ir JAV Kongreso išankstinio įspėjimo teisėkūros sistemą;
42.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams bei Jungtinių Amerikos Valstijų Prezidentui ir Kongresui.
