GALUTINIS
A6-0297/2007
23.7.2007
PRANEŠIMAS
dėl valstybių narių pastangų siekiant tvariosios žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyros 2005 m.
(2007/2108(INI))
Žuvininkystės komitetas
Pranešėjas:
Paulo Casaca
PE 388.465v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS..............................................................................................................7
PROCEDŪRA...........................................................................................................................12
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl valstybių narių pastangų siekiant tvariosios žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyros 2005 m.
( 2007/0000(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į metinę Komisijos ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui apie valstybių narių pastangas siekiant tvariosios žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyros 2005 m. (COM/2006/0872),
– atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką
Oficialusis leidinys L 358, 2002 12 31, p. 59. ,
– atsižvelgdamas į 2003 rugpjūčio 12 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1438/2003, nustatantį Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 III skyriuje išdėstytos Bendrijos laivyno politikos įgyvendinimo taisykles
Oficialusis leidinys L 204, 2003 8 13, p. 21. ,
– atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramos bendrosios žuvininkystės politikos mokslinėms rekomendacijoms rengti, kūrimo ( COM(2007)0196 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui „Nepageidaujamos priegaudos sumažinimo ir jos išmetimo į jūrą panaikinimo Europos žvejyboje politika“ (COM/2007/0136),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl teisėmis pagrįsto žvejybos valdymo įrankių (COM/2007/0073),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl žvejybos pajėgumo ir pastangų rodiklių pagerinimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (COM/2007/0039),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ( A6‑0297/2007 ),
A. kadangi jūrų išteklių apsauga ir išsaugojimas bei jų naudojimas vadovaujantis tvaraus vystymosi principais turi būti viena iš pagrindinių Bendrijos žuvininkystės politikos sudedamųjų dalių,
B. kadangi tausoti žuvininkystės išteklius labai svarbu tam, kad būtų užtikrinta žuvininkystės veikla ir ilgalaikis žuvininkystės pramonės gyvybingumas,
C. kadangi nuo 9-ojo dešimtmečio pradžios, palyginti su esamais ištekliais per didelis Bendrijos laivyno pajėgumas yra vienas iš nuolatinio susirūpinimo dėl žūklaviečių gyvybingumo veiksnių,
D. kadangi pasaulio aukščiausio lygio susitikimo tvaraus vystimosi klausimais, vykusio Johanesburge 2002 m. rugsėjo 2–4 d., baigiamojoje deklaracijoje numatomas ekosisteminis požiūris į žūklaviečių naudojimą ir siūloma nutraukti griaunamąją žvejybos veiklą bei reikalaujama naudojant išteklius taikyti atsargumo principą,
E. kadangi aukščiausio lygio susitikime buvo užsibrėžtas tikslas iki 2015 metų atkurti nykstančių rūšių išteklius ir pasiekti, kad iki tos datos visų žuvų išteklių naudojimo lygmuo būtų suderintas su didžiausio sugaunamo kiekio principu,
F. kadangi per kelerius pastaruosius metus Europos Sąjunga patvirtino kelis išeikvotų išteklių (merlūzų, menkių, plekšnių, ungurių, Norvegijos omarų) atkūrimo ir valdymo planus, ir kad veikiausiai ateityje į juos teks įtraukti kitas prekybines rūšis,
G. kadangi, nepaisant nuo 1983 m., kai buvo pradėta įgyvendinti daugiametė žvejybos laivyno orientavimo programa, kuria buvo siekiama sumažinti šio laivyno pajėgumą ir galią, kad jis atitiktų esamus išteklius, pasiektos pažangos, nebuvo atsižvelgta į nacionalinių laivynų ir žuvininkystės pramonės išskirtinius bruožus ir kai kurios valstybės narės šio tikslo nepasiekė, kai kurios net padidino žvejybos pajėgumus,
H. kadangi būtina skatinti aplinkai palankius žvejybos būdus, atitinkančius mokslinius žuvininkystės tyrimus, gerinant žuvininkystės įrangą, darant didesnę atranką ir uždraudžiant žuvininkystės įrangą, kenkiančią jūrų ekosistemai,
I. kadangi net praėjus daugeliui metų, valstybių narių perduodami duomenys ne visuomet vienarūšiai, todėl atlikti laivyno lyginamąjį vertinimą sunku ar net praktiškai neįmanoma,
J. kadangi daug valstybių narių šiek tiek pavėlavo atsiųsti duomenis, susijusius su laivų registru, o kai kurios net nepaisė Bendrijos įstatymuose nustatyto termino,
K. kadangi siekiant teisingo išteklių valdymo vadovaujantis atsargumo ir tvaraus vystymosi principais būtina sustiprinti esamus kontrolės mechanizmus, kad vėliavos valstybė ir pakrantės, kurioje laivai žvejoja, valstybė galėtų bet kuriuo metu žinoti laivų buvimo ir žvejybos operacijų vykdymo vietą,
L. kadangi dialogas ir pramonės atstovų dalyvavimas vykdant visas sukurtas priemones, kuriomis siekiama pusiausvyros tarp laivyno dydžio ir išteklių būklės, yra būtinos sąlygos siekiant, kad šios priemonės būtų veiksmingos,
M. kadangi žvejai ir jiems atstovaujančios asociacijos turėtų dalyvauti nustatant jūrų aplinkos apsaugos ir žuvų išteklių atkūrimo priemones,
N. kadangi žuvininkystės patariamosios tarybos yra veiksmingi skirtingų interesų atstovų, dalyvaujančių žuvininkystės sektoriaus eksploatacijoje (aplinkos, gamtosaugos, gamybos, perdirbimo ir akvakultūros sektorių specialistų), bendradarbiavimo ir dialogo organai, nes geografinės zonos ir jų analizuojamos problemos yra glaudžiai susijusios,
O. kadangi žuvininkystės sektoriui salų ir atokiausiuose Europos Sąjungos regionuose būdinga sava specifika – jūreivių būstai, kuriems dėl savitumo turėtų būti taikoma speciali apsaugos tvarka, smulkusis pakrančių laivynas, dėl kontinentinio šelfo sandaros ir išteklių telkimosi atviroje jūroje dirbantis sudėtingoje aplinkoje – reikėtų sukurti specialiąsias sąlygas, kurios užtikrintų laivų ir žvejybos veiklos saugumą,
1. džiaugiasi Komisijos metinės ataskaitos dėl valstybių narių pastangų siekiant tvariosios žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyros 2005 m. turiniu, nes nepaisydama sunkumų, kylančių dėl valstybių narių pateikiamos nevienarūšės informacijos, ji pateikė glaustą apžvalgą, leidžiančią nagrinėti nacionalinių laivynų raidą;
2. pakartoja, kad reikėtų lanksčiau vertinti priemones, skirtas apsaugoti jūrų aplinkai ir atnaujinti žuvų ištekliams, apsvarstyti ir ištirti tam tikrus veiksnius, turinčius didelę įtaką jūrų aplinkai ir žuvų išteklių būklei, pavyzdžiui, pakrantės ir atviros jūros užterštumą, žemės ūkio ir pramonės nutekamuosius vandenis, dugno gilinimą ir jūros transportą, ir taip papildyti esamus valdymo metodus; namo, kad Bendrijos iniciatyva šioje srityje turėtų būti prioritetinė;
3. konstatuoja, kad bendrasis laivyno pajėgumas ir galia laipsniškai silpnėjo (apie 2 proc. per metus), tačiau išteklių naudojimas nesumažėjo dėl jūrų technikos pažangos, neutralizuojančios arba naikinančios galimybes sumažinti žvejybos našumą ir pastangas, kurių buvo pasiekta kukliais laivyno pajėgumo ir galios sumažinimais;
4. konstatuoja, kad valstybių narių neatlikimas savo pareigos rinkti ir pateikti informaciją apie jų žvejybos pajėgumų atitiktį išteklių būklei nepriimtinas, ir ragina Komisiją laikyti šį pareigos neatlikimą rimtu nusižengimu, bausti atitinkamai, kaip baudžiami žvejai neatliekantys pareigos pateikti duomenis apie pagautą žuvų kiekį;
5. pabrėžia, kad skaičiuojant nacionalinių laivynų atitiktį esamiems ištekliams reikia atsižvelgti į minėtąjį žvejybos pajėgumų sumažinimą, ypač tam tikru mastu dėl atitikties daugiametei orientavimo programai;
6. primena, kad reikia, jog visi nacionaliniai laivynai taikytų pajėgumų reguliavimo ir išteklių atkūrimo priemones, į kurias įtrauktų žvejus ir kurios būtų paremtos mokslinės žuvininkystės tyrimais;
7. skatina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl gairių, kurios užtikrintų, kad valstybės narės pateiks vienarūšę informaciją, kuria remiantis būtų galima atlikti nacionalinių laivynų raidos lyginamąją analizę ir kiekvienai valstybei narei pateikti sugrupuotus duomenis apie pakrančių zonose žvejojančių laivų priegaudą;
8. pažymi, kad esant dabartinei padėčiai ir jei ir toliau bus pernaudojami ištekliai, gali tekti iš naujo persvarstyti esamą tvarką dėl Bendrijos laivyno sumažinimo tiek, kad ji atitiktų žvejybos galimybes, sudarant galimybę Bendrijos žuvininkystės išsaugojimo ir valdymo politikoje numatyti efektyvesnę tvarką, pagal kurią būtų nustatytas didesnis pajėgumų mažinimas už nustatytąjį Bendrijos teisės aktuose;
9. prašo Komisiją nedelsiant patvirtinti iniciatyvas esant galimybei laivų talpos ir galios ribojimu pagrįstą laivynų valdymo tvarką pakeisti tvarka, kuri padėtų valdyti žvejybos pastangas atskirose geografinėse žvejybos zonose ir naudoti tinkamas technines priemones, kurios užtikrintų tausų išteklių valdymą;
10. prašo Komisiją pateikti pasiūlymų siekiant padidinti Europos Sąjungos smulkiosios pakrančių žvejybos laivų saugumą, padidinant variklių darbinį tūrį ir galią, atnaujinant laivus siekiant pagerinti higienos ir saugumo reikalavimus, nedidinant žvejybos pastangų;
11. prašo Komisiją pateikti pasiūlymą dėl atskiros tolimiausių Europos Sąjungos regionų regioninės patariamosios tarybos sukūrimo;
12. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
AIŠKINAMOJI DALIS
1. ĮŽANGA
Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 14 straipsnyje
Oficialusis leidinys L 358, 2002 12 31, p. 59. ir Komisijos reglamento (EB) Nr. 1438/2003 12 straipsnyje
Oficialusis leidinys L 204, 2003 8 13, p. 21. nustatyta, kad valstybės narės privalo kasmet iki gegužės 1 d. pateikti Komisijai metines ataskaitas dėl pastangų siekiant tvariosios žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyros ankstesniaisiais metais. Valstybių narių ataskaitas galima rasti interneto tinklalapyje „Europa“:
http://ec.europa.eu/fisheries/fleet/index.cfm?method=FM_Reporting.menu .
2. 2005 M. METINĖS ATASKAITOS IŠVADOS
Komisijos, kuriai pavesta informuoti apie laivyno padėtį ir jo pritaikymą atsižvelgiant į esamus išteklius, pateiktoje metinėje ataskaitoje Parlamentui ir Tarybai apžvelgiama laivyno padėtis ir raida 2003–2005 m.; joje pateikiami sugrupuoti duomenys apie žemyninės dalies laivyną ir laivynus, registruotus atokiausiuose regionuose, ir įvertinamas valstybių narių institucijų pateiktų ataskaitų turinys bei Komisijos vedamo į Bendrijos valstybių narių uostus įplaukiančių ir iš jų išplaukiančių laivų registro duomenys. Kaip tik šiuos aspektus, priminęs bendraisiais bruožais, pranešėjas norėtų pakomentuoti.
a) Žemyninės dalies laivyno (Bendrijos laivynas, išskyrus atokiausiuose regionuose registruotus laivus) rezultatai
Bendrijos laivyno registro (BLR) duomenimis, per 2003‑2005 m. trejų metų laikotarpį 15 ES valstybių narių laivyno bendrasis pajėgumas sumažėjo 117 000 GT ir 499 000 kW, tai yra 6,27 proc. 15 ES valstybių narių laivyno bendrosios talpos ir 7,28 proc. jo galios. Bendrasis sumažinimas 2005 m. sudarė apie 50 000 GT, palyginti su 23 000 GT sumažinimu 2004 m. ir 44 000 GT sumažinimu 2003 m. Atsižvelgiant į didelę daugumos Bendrijos žuvininkystės sektorių žvejybos apimtį, ypač giliavandenių žuvų sektoriuje, šie sumažinimai yra gana nedideli.
Naujosios valstybės narės nuo 2004 m. gegužės 1 d. sumažino laivynų pajėgumą 41 000 GT ir 101 000 kW, t. y. 18 proc. bendrosios jų laivynų talpos ir 18 proc. jų galios, palyginti su jų žvejybos pajėgumu įstojimo į ES dieną.
2003, 2004 ir 2005 m. ES laivyno pajėgumas buvo sumažintas apie 132 000 GT ir 427 000 kW. Tai padaryta taikant valstybės pagalbą, todėl šis pajėgumas negali būti pakeistas.
Šio pajėgumo, sumažinto skiriant valstybės pagalbą, daugumą (112 000 GT ir 373 000 kW) sudarė 15 ES valstybių narių pajėgumas. Naujųjų valstybių narių pajėgumas, nuo 2004 m. gegužės 1 d. sumažintas skiriant valstybės pagalbą, sudarė 20 000 GT ir 54 000 kW.
b) Atokiausiuose regionuose registruotų laivynų rezultatai
Atokiausiuose regionuose registruotų laivynų pajėgumo ir jo pokyčių nuo 2003 m. sausio 1 d. iki 2005 m. gruodžio 31 d. duomenimis, Ispanijos ir Portugalijos atokiausiuose regionuose registruotas laivynas buvo gerokai sumažintas tiek talpos, tiek galios požiūriu. Prancūzijos užjūrio departamentuose šiek tiek sumažėjo bendras laivų skaičius ir talpa, tačiau padidėjo galia.
c) Komisijos bendrosios pastabos
Valstybių narių pateiktų ataskaitų kokybė, palyginti su 2004 m. ataskaitomis, pagerėjo. Kai kurios valstybės narės pateikė labai išsamias ataskaitas, kuriose informacijos buvo daugiau negu reikalauta. Tačiau kai kurios kitos valstybės narės nesilaikė pateikimo termino arba pažeidė formos ir turinio reikalavimus, nustatytus Komisijos reglamento (EB) Nr. 1438/2003 13 straipsnyje; tuo metu kai Komisijos ataskaita buvo rengiama, Jungtinė Karalystė dar nebuvo pateikusi savo metinės ataskaitos.
Savo ataskaitose valstybės narės daugiausia dėmesio skyrė nacionalinių laivynų valdymo tvarkos įgyvendinimui, bet žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyros vertinimas irgi išsamesnis negu ankstesnėse ataskaitose.
Suvestinė ataskaita parengta pagal valstybių narių metines ataskaitas ir duomenis, paimtus iš BLR. Tarp Vis dar esama tam tikrų nedidelių valstybių narių ataskaitose ir jų deklaracijose BLR pateiktų duomenų neatitikimų. Dėl valstybių narių ir Komisijos pastangų duomenis suderinti laivyno valdymo atžvilgiu šie neatitikimai nėra labai svarbūs. Tačiau reikėtų toliau dirbti siekiant juos pašalinti. Bet kokiu atveju valstybių narių nacionalinėse ataskaitose pateikti duomenys nekeičia pranešimo išvadų.
Kaip nurodoma Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 16 straipsnyje, tos valstybės narės, kurios nesilaiko minėto reglamento 11, 13 ir 15 straipsnių reikalavimų, privalo savo žvejybos veiklą sumažinti iki tokio lygio, kuris būtų buvęs pasiektas, jeigu jos būtų įvykdžiusios minėtų straipsnių reikalavimus. Be to, joms gali būti proporcingai sumažinta Bendrijos finansinė parama, teikiama pagal Žuvininkystės orientavimo finansinį instrumentą (ŽOFI).
Kad būtų pagerinta metinių ataskaitų kokybė, Komisija su Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetu (ŽAVK) ketina parengti išsamesnes rekomendacijas dėl ataskaitų turinio ir taikyti bendrą suderintą metodinį principą, didesnį dėmesį skirdami žvejybos pajėgumų pokyčių analizei atsižvelgiant į turimus žuvų išteklius.
Ateityje metinėse ataskaitose daugiau dėmesio reikėtų skirti tam, kaip 2002 m. patvirtinta naujoji tvarka prisideda prie Bendrijos laivyno valdymo, siekiant geriau subalansuoti laivynų pajėgumus ir žuvų išteklius. Reikėtų geriau nustatyti ir įvertinti nacionalinių eksploatavimo nutraukimo programų poveikį, ypač žvejybos veiklos mažinimui žuvininkystės sektoriuje įgyvendinant laivyno valdymo ar išteklių atkūrimo planus.
3. PRANEŠĖJO PASTABOS
Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos 2006 m. ataskaitoje apie žvejybos ir akvakultūros padėtį pasaulyje nurodoma, kad per didelių pajėgumų problema, mažiausiai du dešimtmečius figūruojanti visų šalių, turinčių didelius žvejybos laivynus, darbo programose, toli gražu neišspręsta.
Iš galingiausiųjų reikėtų paminėti Kiniją ir Azijos šalis, kurių laivai sudaro 86,1 proc. pasaulio laivyno. 2002 m. Kinija patvirtino programą, kuria siekiama sumažinti prekybos laivyną, laivų eksploatavimo nutraukimui finansuoti kasmet skiriant apie 33 milijonus dolerių. Perspektyvos neaiškios, kadangi JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos pateiktais duomenimis, 2003 ir 2004 m. su Kinijos vėliava plaukiojančių laivų skaičius išaugo. Kitų didelių valstybių – Filipinų ir Indonezijos – laivynai per minėtą laikotarpį padidėjo.
Tokį pat vaizdą matome Amerikos zonoje: JAV daugiau kaip 100 GT bendrosios registruotosios talpos laivų skaičius 2003–2005 m. padidėjo 3,55 proc.; Argentina ir Čilė savo pramoninės žvejybos laivų skaičių sumažino, tačiau, kaip ir kitose regiono šalyse, išaugo jų pakrančių žvejybos laivynas.
Europos šalyse, kurios nėra Bendrijos narės, padėtis pasikeitė nedaug. Turimais duomenimis, Islandijoje, Norvegijoje ir Rusijoje laivų skaičius šiek tiek sumažėjo, tačiau statomi didesni laivai, todėl laivų savininkai gali didinti savo veiklos ekonominį efektyvumą. Kitaip sakant, žvejybos pastanga nemažėja.
Tuo metu žuvų išteklių dydis per 15 pastarųjų metų iš esmės liko toks pat, nors pranešama apie tam tikrus pokyčius. Kai kuriose zonose, pvz., Atlanto vandenyne, dėl per didelio naudojimo labai smarkiai sumažėjo kai kurių prekybinių rūšių žuvų, kaip antai menkių ir merlūzų, išteklių. Jie nuolat mažėja nuo tada, kai JT Maisto ir žemės ūkio organizacija pradėjo vesti patikimą žuvų išteklių būklės registrą, t. y. nuo 8-ojo dešimtmečio vidurio. Nuolat didėjantis pereikvojimas 8-ajame dešimtmetyje palietė vos 10 proc., o 10-ajame dešimtmetyje – jau 25 proc. žuvų rūšių, vėliau jis stabilizavosi. 8-ajame dešimtmetyje buvo visiškai išnaudojama 50 proc., o šiuo metu – 52 proc. išteklių.
Atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta, pranešėjas gali tik pakartoti rekomendacijas, kurias Europos Parlamentas pateikė praeityje, kai laivyno mažinimo pastangos buvo pagrįstos daugiamečių orientavimo programų (DMOP) laikymusi. Sistemą pakeitus siekiant įgyvendinti naująją Bendrijos žuvininkystės politiką, įsteigus į Bendrijos valstybių narių uostus įplaukiančių ir iš jų išplaukiančių laivų registrą, pagrindinė problema – palyginti su esamais ištekliais per didelis Bendrijos laivyno pajėgumas – liko nepakitusi.
Išvados, kurias Europos Parlamentas paskelbė 1998 m.
Dokumentas A4-0046/98 , Metinė ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl žvejybos laivynų daugiamečių orientavimo programų rezultatų 1996 m. pabaigoje ( COM(1997)0352 ). ir 1999 m.
Dokumentas A5-0096/99 , Metinė ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl žvejybos laivynų daugiamečių orientavimo programų rezultatų 1997 m. pabaigoje ( COM(1999)0175 ). rezoliucijose, tokios pat aktualios ir dabar. Problemos liko tos pačios. Net ir po daugelio metų valstybės narės nelabai linkusios laivynų dydį derinti prie esamų išteklių.
Kartais susidaro įspūdis, kad galbūt dėl ekonominių ir socialinių padarinių, kuriuos sukeltų nuoseklių ir būtinų, bet labai nepopuliarių priemonių taikymas, valstybės narės susitaiko su esama padėtimi ir laukia, kol natūrali padėties raida, nuolatinis sužvejojamų kiekių mažėjimas savaime sustabdys žvejybos veiklą, nes nebeliks ekonominės svarbos ir tvarios išteklių naudojimo perspektyvos.
Iš Komisijos pateiktos ataskaitos matyti, kad kai kurios institucijos neturi pakankamai techninių priemonių ir žmogiškųjų išteklių, kad veiksmingai išanalizuotų savo laivynų raidą.
Valstybės narės, turinčios didelius laivynus, pvz., Italija arba Prancūzija, ataskaitas pateikė pavėlavusios, o tokia svarbi valstybė narė kaip Jungtinė Karalystė apskritai neatsiuntė ataskaitos, todėl Komisija negalėjo veiksmingai atlikti savo pareigų ir pateikti santrauką, kuri padėtų Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK) ir Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetui (ŽAVK) parengti nuoseklią nuomonę apie laivyno raidą.
Bet kokiu atveju, net neturint tikslių laivyno padėties duomenų, aišku, kad jis yra per didelis, palyginti su priegauda, kuri atitiktų tausaus žūklaviečių naudojimo principą. Pastangų mažinti laivyno talpą ir galią rezultatas – vos 2 proc. per metus – nekompensuoja ekonominio našumo didėjimo, kuris pasiekiamas naudojantis technologijų pažanga, padedančia geriau išnaudoti jūrų išteklius.
Kodėl esant tokiai padėčiai užsispyrusiai laikomasi laivų talpos ir galios mažinimo politikos, nors jos rezultatai tokie menki? Galbūt derėtų ištirti kitus būdus, kurie padėtų pažaboti žvejybos pastangą, pvz., griežtai kontroliuoti žūklavietes pagal geografines zonas, įvedant valdymą, atitinkantį skirtingų žvejybos veiklos zonų ypatybes ir atsižvelgiant į jūrų aplinką, gamtos išteklių ir paplitimo vietų išsaugojimą ir sektoriaus ekonomines bei socialines sąlygas, bei renkantis žvejybos pastangos valdymo sistemą, labiau grindžiamą žvejybos įrankių atrankos galimybėmis, o ne laivyno pajėgumo ir galios mažinimu.
Komisija, regis, po truputį išgirsta šiuos argumentus, nes ji ką tik pateikė Tarybai ir Parlamentui keturis dokumentus, kuriais pradedama bendra esminė diskusija dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos pagal Reglamentą Nr. 2371/2002 valdymo sistemų keitimo. Turimi omenyje šie dokumentai:
– pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramos bendrosios žuvininkystės politikos mokslinėms rekomendacijoms rengti, kūrimo ( COM(2007)0196 );
– Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Nepageidaujamos priegaudos sumažinimo ir jos išmetimo į jūrą panaikinimo Europos žvejyboje politika“ (COM/2007/0136);
– Komisijos komunikatas dėl teisėmis pagrįsto žvejybos valdymo įrankių (COM/2007/0073),
– Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl žvejybos pajėgumo ir pastangų rodiklių pagerinimo pagal bendrąją žuvininkystės politiką (COM/2007/0039).
Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl duomenų rinkimo žuvininkystės sektoriuje aiškinamojoje dalyje tarsi patvirtinama, kad Komisija nagrinėja naujas kryptis, siekdama pagerinti kitus aspektus, pvz., žvejybos laivų saugumą neatsižvelgiant į jų dydį ar galią:
„Persvarstytame duomenų rinkimo reglamente siekiama patenkinti naujus poreikius, kylančius dėl to, kad reikia pereiti prie žuvininkystės vadybos (t. y. vadybos, orientuojamos į laivyną ir į teritoriją, o ne į žuvų išteklius) ir prie į ekosistemą orientuotos žuvininkystės vadybos. Svarbi pasiūlymo naujovė – duomenų apie aplinką įtraukimas siekiant stebėti žvejybos poveikį jūrų ekosistemai.“
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Valstybių narių pastangos siekiant tvariosios žvejybos pajėgumo ir žvejybos galimybių pusiausvyros 2005 m.
Procedūros numeris
2007/2108(INI)
Atsakingas komitetas Paskelbimo apie suteikiamus įgaliojimus plenariniame posėdyje data
PECH 6.6.2007
Nuomonę teikiantis (-ys) komitetas (-ai) Paskelbimo plenariniame posėdyje data
ENVI
6.6.2007
Nuomonė (-ės) nepareikšta (-os) Nutarimo data
ENVI 3.5.2007
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Pranešėjas(-ai) Paskyrimo data
Paulo Casaca 14.2.2007
Pakeistas (-i) pranešėjas(-ai)
Svarstymas komitete
3.5.2007
11.6.2007
Priėmimo data
17.7.2007
Galutinio balsavimo rezultatai
+
-
0
23
1
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Alfonso Andria, Elspeth Attwooll, Iles Braghetto, Paulo Casaca, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Emanuel Jardim Fernandes, Carmen Fraga Estévez, Duarte Freitas, Ioannis Gklavakis, Pedro Guerreiro, Ian Hudghton, Heinz Kindermann, Rosa Miguélez Ramos, Marianne Mikko, Philippe Morillon, James Nicholson, Seán Ó Neachtain, Willi Piecyk, Joop Post, Struan Stevenson, Catherine Stihler, Daniel Varela Suanzes-Carpegna
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Carl Schlyter, Thomas Wise
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Francesco Ferrari
Pateikimo data
23.7.2007
Pastabos (pateikiamos tik viena kalba)
