P6_TA(2006)0210
Tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo
A6-0144 ir 0150/2006
Europos Parlamento sprendimas dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo sudarymo ( 2004/2099(ACI) - 2006/2028(ACI) )
Europos Parlamentas,
–
atsižvelgdamas į EB sutartį ir ypač į jos 272 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo OL C 172, 1999 6 18, p. 1 Susitarimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2005/708/EB (OL L 269, 2005 10 14, p. 24).
ir ypač į jo 26 punktą,
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 8 d. rezoliuciją dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos 2007 – 2013 m. politinių iššūkių ir biudžeto lėšų Priimti tekstai, P6_TA(2005)0224 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. gruodžio 1 d. rezoliuciją dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo Priimti tekstai, P6_TA(2005)0453 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl Europos Vadovų Tarybos pozicijos finansinės perspektyvos ir tarpinstitucinio susitarimo 2007–2013 m. klausimais Priimti tekstai, P6_TA(2006)0010 .
,
–
atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą "Pasiūlymas atnaujinti Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto disciplinos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo" ( KOM(2004)0498 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą "Indėlis į tarpinstitucines derybas dėl pasiūlymo atnaujinti Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto disciplinos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo" ( KOM(2006)0075 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą "Nauja redakcija. Pasiūlymas atnaujinti Tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto disciplinos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo" ( KOM(2006)0036 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus Tarybai ir Europos Parlamentui "Mūsų bendros ateities kūrimas. Išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemonės 2007–2013 m." ( KOM(2004)0101 ) ir "2007–2013 m. finansinės perspektyvos" ( KOM(2004)0487 ) bei Komisijos darbo dokumentą "Komisijos pasiūlymo dėl 2007 – 2013 m. daugiametės finansinės struktūros techniniai patikslinimai" ( SEC(2005)0494 ),
–
atsižvelgdamas į jungtinę deklaraciją, dėl kurios buvo susitarta 2005 m. spalio 18 d., dėl teisėkūros pasiūlymų, susijusių su 2007–2013 m. daugiamete finansine struktūra, gairių,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15 – 16 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas (dok. 15915/05, CADREFIN 268),
–
atsižvelgdamas į trišales diskusijas 2006 m. sausio 23 d., 2006 m. vasario 21 d., 2006 m. kovo 21 d. ir 2006 m. balandžio 4 d.,
–
atsižvelgdamas į Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir tinkamo finansų valdymo projektą, pridedamą prie šio sprendimo,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 120 straipsnio 1 dalį bei VI priedo IV dalies 1 ir 2 punktus ir XVIII dalies 4 punktą,
–
atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų, Vystymosi, Biudžeto kontrolės, Regioninės plėtros, Žemės ūkio ir kaimo plėtros, Žuvininkystės, Švietimo ir kultūros ir Piliečių teisių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetų nuomones ( A6-0150/2006 ),
–
atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ( A6-0144/2006 ),
A.
kadangi Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija baigė derybas dėl naujo Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir tinkamo finansų valdymo 2007–2013 m. laikotarpiu (toliau – "susitarimo projektas"),
B.
kadangi, vadovaujantis 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinio susitarimo 26 punktu, Komisija pradėjo naujosios Finansinės perspektyvos ir naujo Tarpinstitucinio susitarimo rengimo procesą 2004 m. vasario 10 ir liepos 14 d. pateikdama pasiūlymus,
C.
kadangi, Parlamentui 2005 m. birželio 8 d. patvirtinus savo derybinę poziciją ir 2005 m. gruodį valstybėms narėms pasiekus susitarimą, Komisija pristatė peržiūrėtą pasiūlymą dėl naujojo Tarpinstitucinio susitarimo bei techninio pobūdžio dokumentus apie Europos Vadovų Tarybos išvadų poveikį, o tai sudarė tinkamas sąlygas pradėti derybas,
D.
kadangi Parlamentas nusprendė siekti patvarios daugiametės finansinės struktūros, atspindinčios politikos reikalavimus atitinkančias priemones ateinantiems metams bei tinkamus instrumentus ir reformas, būtinus įgyvendinimui patobulinti,
E.
kadangi daugiamečių programų įgyvendinimas panaudojant visas numatytas lėšas priklauso nuo to, ar Tarpinstitucinis susitarimas bus sudarytas ir finansinė struktūra nustatyta tinkamu laiku,
F.
kadangi Parlamentas, lyginant su Tarybos požiūriu, besiremiančiu didžiausiomis leistinomis ribomis bei procentais, buvo vienintelė institucija, kuri išvystė bendrą strategiją ir atliko visapusišką bei kruopščią poreikių, reikalingų siekiant nustatyti politikos prioritetus, analizę,
G.
kadangi Biudžeto komiteto pranešime teigiamai įvertinami susitarimo projekte priimti politiniai ir finansiniai sprendimai,
H.
kadangi susitarimo projektas nekelia jokių neatitikimo pirminei Europos teisei problemų ir jis visiškai atitinka Parlamento biudžetines prerogatyvas,
I.
kadangi susitarimo projektas nepažeidžia Parlamento darbo tvarkos taisyklių; tačiau gali kilti klausimas, ar nebūtų išmintingiau iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisykles, ypač jų IV priedą, leidžiant Parlamentui geriausiomis sąlygomis įsitraukti į susitarimo projekte numatytą eilę specifinių procedūrų; tai ypatingai svarbu šių procedūrų atvejais:
–
patikslinimų, susijusių su per dideliu valstybės biudžeto deficitu,
–
finansinės struktūros peržiūros,
–
neatideliotinos pagalbos rezervo panaudojimo,
–
Europos Sąjungos solidarumo fondo panaudojimo,
–
lankstumo priemonės panaudojimo,
–
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo panaudojimo,
–
finansinės struktūros patikslinimo atsižvelgiant į plėtrą,
1.
primena, kad pirmą kartą nuo tada, kai atsirado Finansinė perspektyva, Parlamentas daugiau nei aštuonis mėnesius šiuo tikslu įsteigtame laikiname komitete vykdė diskusijas ir patvirtino visapusišką derybinę poziciją, pagrįstą trimis ramsčiais, kuriais siekiama:
−
derinti politinius prioritetus ir finansinius poreikius;
−
modernizuoti biudžeto struktūrą;
−
pagerinti ES biudžeto įgyvendinimo kokybę;
2.
primena, kad jis atmetė dabartines 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas manydamas, kad jos nesuteikė ES kiekybinių ir kokybinių galimybių būsimiems iššūkiams įveikti, bei paragino Tarybą užtikrinti tikrus derybų su Parlamentu įgaliojimus;
3.
dar kartą pažymi, kad yra nusivylęs tuo, kaip buvo pasiektas susitarimas Europos Vadovų Taryboje, kadangi vykstant deryboms pagrindinis dėmesys buvo skiriamas atskirų valstybių narių interesams, o ne bendriems Europos tikslams;
4.
atkreipia dėmesį, kad daugeliu atveju jis nurodė savo pasiruošimą pradėti konstruktyvias derybas su Taryba, remiantis atitinkamomis pozicijomis ir siekiant susitarimo, besiremiančio priimtinais kiekybiniais ir kokybiniais patobulinimais realistišku laikotarpiu;
5.
mano, kad 2006 m. balandžio 4 d. trijų institucijų pasiektas susitarimas derybų apimtyje buvo vienintelis daugiamečio biudžeto atžvilgiu įmanomas kompromisas, kurį Parlamentas galėjo pasiekti siekdamas užtikrinti ES teisėkūros tęstinumą, patikimą ES finansavimo valdymą ir išlaikyti Parlamento teisės aktų leidybos ir biudžetinius įgaliojimus kitam laikotarpiui;
6.
džiaugiasi tuo, kad Europos Vadovų Taryba nusprendė pasiūlyti Komisijai atlikti visapusišką, plataus masto visų su ES išlaidomis ir ištekliais susijusių aspektų peržiūrą; tvirtina, kad, būdamas Tarybos partneris biudžeto klausimais, jis ketina dalyvauti šioje peržiūroje siekdamas, kad būtų sutarta dėl naujos išsamios finansinės sistemos, kuri būtų teisinga, dinamiška, progresyvi bei skaidri ir pagal kurią būtų užtikrinta Sąjungos gebėjimas savo siekiams veikiau naudoti nuosavus išteklius nei valstybių narių įnašus;
7.
džiaugiasi pasiektu susitarimu ir ypač pažanga, pasiekta trijuose derybinės pozicijos ramsčiuose:
Atitikimas politiniams prioritetams ir finansiniams poreikiams:
-
4 mlrd. eurų padidinus asignavimus politikos kryptims, dėl kurių buvo sutarta 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos metu, bei jas tiesiogiai paskirsčius programoms 1a, 1b, 2, 3b ir 4 išlaidų kategorijose,
-
2,5 mlrd. eurų žymiai padidinus EIB rezervą, remiantis valstybėmis narėmis ir nauja EIB ir ES biudžeto bendro finansavimo schema, siekiant sustiprinti ES biudžeto sverto efektą tyrimų ir taikomosios veiklos, transeuropinių tinklų ir MVĮ srityse – iš viso iki 60 mlrd. eurų,
-
numačius finansavimą programose nenumatytiems poreikiams, kaip, pvz., Neatidėliotinos pagalbos rezervą (1,5 mlrd. eurų) ir ES solidarumo fondą (iki 7 mlrd. eurų), už finansinės struktūros ribų, naudojantis papildomais ištekliais, jei reikia, surenkamais iš valstybių narių,
-
numačius finansavimą Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui (iki 3,5 mlrd. eurų) iš naujo panaudojant panaikintus asignavimus už finansinės perspektyvos ribų;
Biudžeto struktūros tobulinimas didesnio lankstumo dėka:
-
lankstumui per visą laikotarpį išlaikius bendrą 1,4 mlrd. eurų dydžio sumą, panaudojimo atveju finansuojamą iš papildomų šaltinių, surenkamų iš valstybių narių, esant galimybei nepanaudojimo atveju metinį kiekį (200 mln. eurų) perkelti į ateinančius dvejus metus ir naujai sudarius galimybę šią priemonę tiems patiems poreikiams naudoti daugiau nei vienerius metus,
-
sudarius galimybe naujai išrinktam Parlamentui 2009 m. pabaigoje įvertinti Tarpinstitucinio susitarimo ir finansinės struktūros veikimą, remiantis Komisijos vienašališkai pateikiamu pranešimu, prie kurio gali būti pateikiami pasiūlymai;
ES finansavimo įgyvendinimo kokybės tobulinimas bei Parlamento prerogatyvų išlaikymas:
-
įtraukus į peržiūrėtą Finansinį reglamentą proporcingumo ir vartotojui pritaikytų procedūrų principus, nustačius valstybių narių atsakomybę vykdant bendrus valdymo veiksmus, kad būtų pasiekta geresnė ES finansavimo vidinė kontrolė, įvertinus būtinybe įvesti bendro su EIB finansavimo mechanizmą, siekiant sustiprinti ES politikos krypčių sverto efektyvumą; įtraukus Parlamentą į finansavimo programų kūrimą bei numačius naujų agentūrų finansavimą nepakenkiant jau veikiančioms programoms,
-
visiškai įtraukus Parlamentą į plačios apimties peržiūrą, padidinus Parlamento dalyvavimą BUSP sprendimų priėmimo procese ir numačius daugiau demokratinės priežiūros išorės veiksmuose;
8.
tačiau atkreipia dėmesį į faktą, kad derybų rezultatuose dar nemažai trūkumų nėra pašalinta; mano, kad šiuos trūkumus reikėtų spręsti 2008 – 2009 m. peržiūros metu bei, jei įmanoma vykdant metines biudžeto procedūras; pabrėžia, kad skubiai turi būti pertvarkytos nuosavų išteklių sistema ir išlaidos, kad būtų išvengta tokios pat skaudžios valstybių narių derybų dėl būsimos finansinės struktūros patirties;
9.
patvirtina savo nuomonę, kad visos būsimos finansinės struktūros turėtų būti nustatomos penkerių metų laikotarpiui, kuris atitiktų Parlamento ir Komisijos kadencijas;
10.
mano, kad jo pozicija, kaip nustatyta anksčiau minimoje 2005 m. birželio 8 d. rezoliucijoje, išlieka tikslu, kuris turėtų užtikrinti optimalų finansavimo lygį ir tolimesnes reformas, būtinas įgyvendinti Europos Sąjungos siekius;
11.
primena, kad bus būtina nustatyti patikimą pereinamojo laikotarpio tvarką, jei Sutartis dėl Konstitucijos įsigaliotų prieš naujosios finansinės struktūros galiojimo pabaigą;
12.
tikisi, kad kitame Tarpinstituciniame susitarime numatytos reformos turės greitą poveikį kokybiškam Biudžeto įgyvendinimui, įskaitant administracinių kliūčių sumažinimą, o taip pat matomą poveikį Europos piliečiams, palengvinant jų prieigą prie ES finansavimo;
13.
priima naujojo Tarpinstitucinio susitarimo biudžetines ir finansines pasekmes;
14.
pabrėžia, kad specializuotų komitetų pateiktos nuomonės padėjo užtikrinti naudingą paramą derybų metu; mano, kad Tarpinstituciniame susitarime atsižvelgiama į daugumą specializuotų komitetų prašymų, ir tai išreiškiama kokybinėmis ir (arba) kiekybinėmis salygomis;
15.
pritaria pridedamo susitarimo sudarymui;
16.
prašo atsakingą komitetą išnagrinėti, kokius pakeitimus būtų galima įtraukti į Darbo tvarkos taisykles, ypač į jų IV priedą, suteikiant galimybę Parlamentui geriausiomis sąlygomis įsitraukti į susitarimo projekte numatytą eilę specifinių procedūrų;
17.
paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir Komisijai susipažinti.
PRIEDAS
EUROPOS PARLAMENTO, TARYBOS IR KOMISIJOS TARPINSTITUCINIS SUSITARIMAS DĖL BIUDŽETINĖS DRAUSMĖS IR PATIKIMO FINANSŲ VALDYMO
EUROPOS PARLAMENTAS, EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA IR EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,
toliau – institucijos,
SUSITARĖ:
1.
Šio susitarimo tikslas – užtikrinti biudžetinę drausmę, pagerinti kasmetinę biudžeto sudarymo procedūrą bei institucijų bendradarbiavimą biudžeto klausimais, taip pat užtikrinti patikimą finansų valdymą.
2.
Laikantis šio susitarimo, biudžetinė drausmė taikoma visoms išlaidoms. Visoms ją įgyvendinančioms institucijoms ji privaloma tol, kol galioja šis susitarimas.
3.
Šiuo susitarimu nekeičiamos atitinkamos Sutartyse numatytos įvairių institucijų galios biudžeto atžvilgiu. Kai šiame tekste daroma nuoroda į šį punktą, Taryba priims sprendimus kvalifikuota balsų dauguma, o Europos Parlamentas – visų narių balsų dauguma ir trijų penktadalių balsavusių narių balsų dauguma pagal balsavimo taisykles, nustatytas Europos bendrijos steigimo sutarties (toliau – EB sutarties) 272 straipsnio 9 dalies penktoje pastraipoje.
4.
Jeigu įgyvendinant 2007–2013 m. daugiametę finansinę struktūrą (toliau - finansinė struktūra) Sutartis būtų peržiūrėta taip, kad tai turėtų pasekmių biudžetui, bus atliekami atitinkami pakeitimai.
5.
Bet kokiems šio susitarimo pakeitimams būtina gauti visų institucijų, kurios yra šio susitarimo šalys, sutikimą. Daugiametė finansinė struktūra turi būti keičiama laikantis šiame susitarime šiuo tikslu nustatytos tvarkos.
6.
Šį susitarimą sudaro trys dalys:
–
I dalyje pateikiamas 2007–2013 m. daugiametės finansinės struktūros apibrėžimas ir įgyvendinimo nuostatos, ir ji taikoma finansinės struktūros laikotarpiu.
–
II dalyje aptariamas tarpinstitucinio bendradarbiavimo tobulinimas biudžeto sudarymo procedūros taikymo laikotarpiu.
–
III dalyje pateikiamos nuostatos, susijusios su patikimu ES lėšų finansiniu valdymu.
7.
Kai Komisija manys esant būtina, taip pat visais atvejais tuo pačiu metu, kai pagal 30 punktą bus pateikiamas pasiūlymas dėl naujos finansinės struktūros, Komisija pateiks šio susitarimo taikymo ataskaitą, prireikus pridedant pasiūlymą su pataisomis.
8.
Šis susitarimas įsigalioja 2007 m. sausio 1 d. ir pakeičia:
–
1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo OL C 172, 1999 6 18, p. 1.
,
–
2002 m. lapkričio 7 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo finansavimo, papildantį 1999 m. gegužės 6 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžeto disciplinos ir biudžeto sudarymo procedūros tobulinimo OL C 283, 2002 11 20, p. 1.
.
I DALIS. FINANSINĖ STRUKTŪRA: APIBRĖŽIMAS IR ĮGYVENDINIMO NUOSTATOS A.Finansinės struktūros turinys ir taikymo sritis
9.
I priede išdėstyta 2007–2013 m. finansinė struktūra yra šio susitarimo sudedamoji dalis. Ji yra tarpinstitucinės biudžetinės drausmės pagrindas.
10.
Finansine struktūra siekiama užtikrinti, kad vidutinės trukmės laikotarpiu Europos Sąjungos išlaidos, išskirstytos į plataus pobūdžio kategorijas, plėtosis tvarkingai ir neviršydamos nuosavų išteklių ribų.
11.
Finansinė struktūra kiekvieniems nuo 2007 iki 2013 metams ir kiekvienai išlaidų kategorijai ar išlaidų pakategorei nustato išlaidų apimtis, išreikštas įsipareigojimų asignavimais. Bendros metų išlaidų sumos taip pat išskiriamos į įsipareigojimų asignavimus ir į mokėjimų asignavimus.
Visos šios sumos nurodomos 2004 m. kainomis.
Finansinė struktūra neapima biudžeto punktų, finansuojamų iš pajamų, kurių reikšmė apibrėžta 2002 m. birželio 25 d. Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento (toliau – Finansinis reglamentas) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
18 straipsnyje.
Informacija, susijusi su į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą neįtrauktomis operacijomis ir numatomu įvairioms kategorijoms priskiriamų Bendrijos nuosavų išteklių paskirstymu, pateikiama atskirose lentelėse darant atitinkamas nuorodas. Ši informacija bus atnaujinama kasmet, kai atliekamas finansinės struktūros techninis patikslinimas.
12.
Institucijos pripažįsta, kad kiekviena iš finansinėje struktūroje pateiktų absoliučių sumų yra kasmetinė Europos Sąjungos bendrojo biudžeto išlaidų maksimali riba. Neapribodamos jokio šių maksimalių ribų pakeitimo pagal šio susitarimo nuostatas, institucijos įsipareigoja atitinkamais savo įgaliojimais naudotis taip, kad per kiekvieną biudžeto sudarymo procedūrą ir įgyvendinant atitinkamų metų biudžetą būtų paisoma įvairių kasmetinių išlaidų maksimalių ribų.
13.
Sudarydamos šį susitarimą, abi biudžeto valdymo institucijos sutinka pritarti neprivalomų išlaidų, gaunamų pagal biudžetus, sudarytus laikantis visą finansinės struktūros vykdymo laikotarpį nustatytų maksimalių ribų, padidinimo normoms.
Išskyrus finansinės struktūros 1B išlaidų pakategorę "Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti", siekiant patikimo finansų valdymo, institucijos biudžeto sudarymo procedūros ir priėmimo metu, kiek įmanoma, užtikrins, kad įvairioms išlaidų kategorijoms nustatytos maksimalios ribos apimtų ir pakankamas maržas.
14.
Joks bendro sprendimo procedūra Europos Parlamento ir Tarybos priimtas teisės aktas ir joks Tarybos priimtas teisės aktas, kuriuose numatoma viršyti biudžete numatytus asignavimus arba finansinėje struktūroje pagal 12 punktą numatytas išlaidas, negali būtų įgyvendinami finansiškai, kol kiekvienu iš šių atvejų atitinkama tvarka nėra iš dalies pakeistas biudžetas ir, jei reikalinga, nėra peržiūrėta finansinė struktūra.
15.
Kiekvienais finansinės struktūros apimamais metais bendra reikalingų mokėjimų asignavimų suma, atlikus metinius patikslinimus ir atsižvelgus į kitus patikslinimus ar peržiūras, negali sudaryti tokio nuosavų išteklių poreikio, kuris viršytų šiems ištekliams galiojančią maksimalią ribą.
Prireikus abi biudžeto valdymo institucijos pagal 3 punktą nuspręs sumažinti finansinėje struktūroje nustatytas maksimalias ribas, kad nebūtų viršytos maksimalios nuosavų išteklių ribos.
B.Kasmetiniai finansinės struktūros patikslinimai
Techniniai patikslinimai
16.
Kiekvienais metais Komisija, prieš pradėdama biudžeto sudarymo n+1 metams procedūrą, taip techniškai patikslins finansinę struktūrą:
a)
iš naujo įvertins įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų maksimalias ribas ir bendras sumas n+1 metų kainomis;
b)
pagal nuosavų išteklių maksimalią ribą apskaičiuos galimą maržą;
Komisija šiuos techninius patikslinimus atliks remdamasi fiksuotu defliatoriumi, sudarančiu 2 proc. per metus.
Tokių techninių patikslinimų rezultatai ir jais grindžiamos ekonominės prognozės bus pranešamos abiem biudžeto valdymo institucijoms.
Atitinkamų metų atžvilgiu nebus atliekama jokių tolesnių techninių patikslinimų nei tais pačiais metais, nei ex-post pataisomis vėlesniais metais.
17.
Jeigu nustatoma, kad kurios nors valstybės narės 2007–2009 m. BVP suma daugiau kaip +/- 5 proc. nukrypo nuo šį susitarimą sudarant numatytos BVP sumos, atlikdama 2011 m. techninį patikslinimą, Komisija atitinkamai valstybei narei šiam laikotarpiui patikslins sanglaudą remiančių fondų sumas. Bendras tokių patikslinimų poveikis – tiek teigiamas, tiek neigiamas – negali viršyti 3 mlrd. EUR. Jeigu bendras poveikis yra teigiamas, bendra papildomų išteklių suma bus ribojama nepanaudotų išlaidų suma, neviršijančia 1B pakategorėje nurodytų lėšų, skirtų 2007–2010 m., maksimalios ribos. Reikiami patikslinimai bus paskirstyti lygiomis dalimis 2011–2013 m., taip pat bus atitinkamai pakoreguotos atitinkamos maksimalios ribos.
Su įgyvendinimu susiję patikslinimai
18.
Komisija, pranešdama abiem biudžeto valdymo institucijoms apie finansinės struktūros techninius patikslinimus, pateiks pasiūlymus dėl bendrų mokėjimų asignavimų patikslinimų, kuriuos, įvertinusi vykdymo eigą, ji laiko būtinais tvarkingam įsipareigojimų asignavimų vykdymui užtikrinti. Europos Parlamentas ir Taryba sprendimus dėl šių pasiūlymų priims, vadovaudamiesi 3 punktu, iki n metų gegužės 1 d.
Prognozių dėl mokėjimų asignavimų po 2013 m. atnaujinimas
19.
2010 m. Komisija atnaujins prognozes dėl mokėjimų asignavimų po 2013 m. Šiame atnaujinime bus atsižvelgiama į realų biudžeto įsipareigojimų asignavimų ir biudžeto mokėjimų asignavimų įgyvendinimą, o taip pat į įgyvendinimo prognozes. Joje taip pat bus įvertintos taisyklės, parengtos siekiant užtikrinti, kad mokėjimų asignavimai, atsižvelgiant į įsipareigojimų asignavimus ir Europos Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) augimo prognozes, plėtotųsi tvarkingai.
Patikslinimai, susiję su perviršiniu valstybės biudžeto deficitu
20.
Jeigu dėl perviršinio valstybės biudžeto deficito procedūros metu panaikinamas biudžetinių įsipareigojimų dėl Sanglaudos fondo sustabdymas, Komisijos pasiūlymu ir laikydamasi atitinkamų pagrindinio teisės akto nuostatų, Taryba priims sprendimą dėl sustabdytų įsipareigojimų perkėlimo į kitus metus. Sustabdyti
n
metų įsipareigojimai negali būti pakartotinai įtraukti į vėlesnių nei
n+2
metų biudžetą.
C.Finansinės struktūros peržiūra
21.
Be reguliarių techninių patikslinimų ir patikslinimų pagal įgyvendinimo sąlygas, atsiradus iš anksto nenumatytoms aplinkybėms, Komisijos pasiūlymu ir laikantis nuosavų išteklių maksimalios ribos finansinė struktūra gali būti peržiūrėta.
22.
Paprastai kiekvienas toks pasiūlymas dėl peržiūros pagal 21 punktą turi būti pateiktas ir patvirtintas prieš pradedant atitinkamų metų arba pirmųjų iš kelerių atitinkamų metų biudžeto sudarymo procedūrą.
Kiekvieną sprendimą peržiūrėti finansinę struktūrą ne daugiau kaip 0,03 proc. Europos Sąjungos BNP neviršijant nenumatytoms išlaidoms skirtos maržos bendrai priims abi biudžeto valdymo institucijos pagal 3 punktą.
Kiekvieną sprendimą peržiūrėti finansinę struktūrą daugiau kaip 0,03 proc. Europos Sąjungos BNP neviršijant nenumatytoms išlaidoms skirtos maržos bendrai priims abi biudžeto valdymo institucijos, Tarybai sprendžiant vieningai.
23.
Nepažeisdamos 40 punkto, institucijos išnagrinės galimybę perskirstyti išlaidas tarp toje pačioje peržiūrėtoje išlaidų kategorijoje esančių programų, ypač įvertindamos visus asignavimus, kurie tikėtinai nebus išnaudoti. Turėtų būti siekiama, kad žymi sumos dalis, vertinant absoliučiąja verte ir naujai suplanuotų išlaidų procentine dalimi, neviršytų tai išlaidų kategorijai nustatytos maksimalios ribos.
Institucijos išnagrinės galimybę vienos išlaidų kategorijos maksimalios ribos padidinimą kompensuoti kitos išlaidų kategorijos maksimalios ribos sumažinimu.
Dėl peržiūros privalomose finansinės struktūros išlaidose negali sumažėti neprivalomoms išlaidoms skirta suma.
Atliekant bet kokią peržiūrą privalu išlaikyti atitinkamą santykį tarp įsipareigojimų ir mokėjimų.
D.Bendro sprendimo dėl finansinės struktūros patikslinimo ar peržiūros nebuvimo padariniai
24.
Jeigu Europos Parlamentui ir Tarybai nepavyksta susitarti dėl Komisijos pasiūlyto finansinės struktūros patikslinimo arba peržiūros, atitinkamų metų išlaidų maksimalioms ribomis ir toliau bus laikomos anksčiau nustatytos sumos, atlikus jų atžvilgiu kasmetinį techninį patikslinimą.
E.Neatidėliotinos pagalbos rezervas
25.
Neatidėliotinos pagalbos rezervas yra skirtas skubiai reaguoti į konkrečius pagalbos poreikius trečiosiose šalyse, dėl įvykių, kurie negalėjo būti numatyti sudarant biudžetą, visų pirma ir daugiausia humanitarinėms operacijoms, taip pat, aplinkybėms reikalaujant, civiliniam krizių valdymui ir civilinei apsaugai. Šiam rezervui finansinės struktūros laikotarpiui nustatoma kasmetinė 221 mln. EUR suma palyginamosiomis kainomis.
Rezervas yra įtrauktas į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjinys. Atitinkami įsipareigojimų asignavimai bus įtraukti į biudžetą, prireikus viršijant I priede nurodytas maksimalias ribas.
Kai Komisija manys, kad šiuo rezervu reikia pasinaudoti, ji abiem biudžeto valdymo institucijoms pateiks pasiūlymą dėl lėšų perkėlimo iš šio rezervo į atitinkamas biudžeto eilutes.
Vis dėlto prieš Komisijai teikiant bet kokį pasiūlymą dėl lėšų perkėlimo pasinaudojant rezervu turi būti išnagrinėtos galimybės perskirstyti asignavimus.
Teikdama pasiūlymą dėl lėšų perkėlimo, Komisija tuo pačiu metu inicijuos trišalę procedūrą (jei reikia, supaprastinta forma) tam, kad abi biudžeto valdymo institucijos galėtų susitarti dėl būtinybės panaudoti rezervą ir dėl reikiamos sumos. Perkėlimai bus atliekami pagal Finansinio reglamento 26 straipsnį.
F.Europos Sąjungos solidarumo fondas
26.
Europos Sąjungos solidarumo fondas skirtas užtikrinti skubią finansinę pagalbą valstybės narės arba šalies kandidatės teritorijoje įvykus didelėms nelaimėms, apibrėžiamoms atitinkamame pagrindiniame teisės akte. Kasmetinės Fondui galimos sumos maksimali riba bus 1 mlrd. EUR (galiojusiomis kainomis). Kiekvienų metų spalio 1 d. fonde turės likti bent ketvirtadalis kasmetinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki metų pabaigos atsirasiančius poreikius. Į biudžetą neįtraukta kasmetinės sumos dalis negali būti perkelta į kitus metus.
Išskirtiniais atvejais, taip pat jeigu katastrofos įvykimo metais, kaip apibrėžta pagrindiniame teisės akte, Fonde likusių finansinių lėšų nepakanka suteikti pagalbai, kuri biudžeto valdymo institucijos manymu yra reikalinga, Komisija gali siūlyti, kad skirtumas būtų finansuojamas iš kitų metų Fondo lėšų. Jokiais metais biudžete numatyta kasmetinė Fondo suma jokiomis aplinkybėmis negali viršyti 1 mlrd. EUR.
Komisija teiks pasiūlymą panaudoti Fondą, kai bus tenkinamos Fondo mobilizavimo sąlygos, nustatytos atitinkamame pagrindiniame teisės akte. Kai yra galimybė perskirstyti asignavimus toje išlaidų kategorijoje, kurioje papildomos išlaidos yra reikalingos, Komisija, pagal galiojantį Finansinį reglamentą pasinaudodama atitinkama biudžetine priemone, į tai atsižvelgia pateikdama pasiūlymą. Sprendimą panaudoti Fondo lėšas bendrai priims abi biudžeto valdymo institucijos pagal 3 punktą.
Atitinkami įsipareigojimų asignavimai bus įtraukiami į biudžetą, prireikus viršijant atitinkamų finansinės struktūros išlaidų kategorijų I priede nurodytas maksimalias ribas.
Teikdama pasiūlymą panaudoti Fondo lėšas, Komisija tuo pačiu metu inicijuos trišalį nagrinėjimą (jei reikia, supaprastinta forma) tam, kad abi biudžeto valdymo institucijos galėtų susitarti dėl būtinybės panaudoti Fondo lėšas ir dėl reikiamos sumos.
G.Lankstumo priemonė
27.
Lankstumo priemone, kurios kasmetinė maksimali riba yra 200 mln. EUR (galiojusiomis kainomis), siekiama sudaryti galimybę atitinkamais finansiniais metais, neviršijant nustatytos sumos, finansuoti aiškiai nurodytas išlaidas, kurios negalėtų būti finansuojamos laikantis vienai arba kelioms kitoms išlaidų kategorijoms nustatytų maksimalių ribų.
Nepanaudota metinės sumos dalis gali būti perkelta į ne vėlesnius kaip
n+2
metus. Jeigu lankstumo priemonės lėšos bus mobilizuojamos, pirmiausia bus panaudojamos perkeltos sumos pagal jų perkėlimo seką. Nepanaudota
n
metų kasmetinės sumos dalis, jeigu ji nepanaudojama
n+2
metais, bus panaikinta.
Pasiūlymą naudoti lankstumo priemonę Komisija pateiks išnagrinėjusi visas galimybes perskirstyti asignavimus toje išlaidų kategorijoje, kurioje papildomos išlaidos yra reikalingos.
Pasiūlymas bus susijęs su lankstumo priemonės panaudojimo principu, o jame bus nurodomi tenkintini poreikiai bei suma. Pasiūlymas atitinkamiems finansiniams metams gali būti teikiamas metinės biudžeto sudarymo procedūros metu. Komisijos pasiūlymas bus įtrauktas į preliminarų biudžeto projektą arba, kaip numatyta Finansiniame reglamente, pateikiamas kartu su atitinkama biudžetine priemone.
Sprendimą panaudoti lankstumo priemonę bendrai priims abi biudžeto valdymo institucijos pagal 3 punktą. Susitarimas bus pasiektas naudojant II priedo C dalyje numatytą taikinimo procedūrą.
H.Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas
28.
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas skirtas teikti papildomą paramą darbuotojams, kurie patiria esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, ir padėti jiems reintegruotis į darbo rinką.
Fondas negali viršyti 500 mln. EUR kasmetinės maksimalios sumos (galiojusiomis kainomis), o ją galima paimti iš bet kurios turimos maržos neviršijant nustatytų praėjusiųjų metų bendrųjų išlaidų maksimalių ribų ir (arba) iš įsipareigojimų asignavimų, panaikintų per praėjusius dvejus metus, išskyrus susijusiuosius su 1B išlaidų kategorija.
Asignavimai bus įtraukiami į Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą kaip atidėjiniai taikant įprastinę biudžeto sudarymo procedūrą, kai tik Komisija nustato pakankamas maržas ir (arba) panaikina įsipareigojimus, kaip nurodyta antroje pastraipoje.
Komisija pateiks pasiūlymą panaudoti Fondą, kai bus tenkinamos Fondo mobilizavimo sąlygos, nustatytos atitinkamame pagrindiniame teisės akte. Sprendimą panaudoti Fondą bendrai priims abi biudžeto valdymo institucijos pagal 3 punktą.
Teikdama pasiūlymą panaudoti Fondo lėšas, Komisija tuo pačiu metu inicijuos trišalį nagrinėjimą (jei reikia, supaprastinta forma), kad abi biudžeto valdymo institucijos galėtų susitarti dėl būtinybės panaudoti Fondo lėšas ir dėl reikiamos sumos, o taip pat abiem biudžeto valdymo institucijoms pateiks pasiūlymą dėl lėšų perkėlimo į atitinkamas biudžeto eilutes.
Perkėlimai, susiję su Fondu, bus atliekami pagal Finansinio reglamento 24 straipsnio 4 dalį.
Atitinkami įsipareigojimų asignavimai bus įtraukti į biudžetą pagal atitinkamas išlaidų kategorijas, prireikus viršijant I priede nurodytas maksimalias ribas.
I.Finansinės struktūros pritaikymas plėtrai
29.
Jeigu šios finansinės struktūros apimamu laikotarpiu naujos valstybės narės įstos į Europos Sąjungą, Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymu ir 3 punktu, bendrai patikslins finansinę struktūrą, kad būtų atsižvelgta į išlaidų poreikius, atsiradusius atsižvelgiant į stojimo derybų rezultatus.
J.Finansinės struktūros trukmė ir finansinės struktūros nebuvimo padariniai
30.
Iki 2011 m. liepos 1 d. Komisija pateiks pasiūlymus dėl naujos vidutinės trukmės finansinės struktūros.
Jeigu abiem biudžeto valdymo institucijoms nepavyktų pasiekti susitarimo dėl naujos finansinės struktūros ir jeigu viena iš šio susitarimo šalių aiškiai nepaskelbtų, kad esamos finansinės struktūros galiojimas nutraukiamas, esamoje finansinėje struktūroje nurodytos paskutinių metų maksimalios ribos bus patikslinamos pagal 16 punktą taip, kad 2013 m. maksimalios ribos būtų išlaikytos palyginamosiomis kainomis. Jeigu po 2013 m. į Europos Sąjungą įstos naujų valstybių narių, prireikus išplėsta finansinė struktūra bus tikslinama, kad būtų atsižvelgta į stojimo derybų rezultatus.
II DALIS - TARPINSTITUCINIO BENDRADARBIAVIMO TOBULINIMAS BIUDŽETO SUDARYMO PROCEDŪROS METU A.Tarpinstitucinio bendradarbiavimo tvarka
31.
Institucijos susitaria nustatyti tarpinstitucinio bendradarbiavimo biudžeto klausimais tvarką. Išsami informacija apie šį bendradarbiavimą pateikta II priede.
B.Biudžeto sudarymas
32.
Komisija kasmet pateiks preliminarų biudžeto projektą, atspindinį faktinius Bendrijos finansavimo poreikius.
Jame bus atsižvelgiama į:
a)
valstybių narių pateiktas struktūrinių fondų prognozes;
b)
gebėjimus panaudoti asignavimus siekiant išlaikyti griežtą pusiausvyrą tarp įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų;
c)
galimybes pradėti kurti naują politiką vykdant bandomuosius projektus ir (arba) naujus parengiamuosius veiksmus arba tęsiant daugiamečius prie pabaigos artėjančius veiksmus, įvertinus, ar bus įmanoma užtikrinti Finansinio reglamento 49 straipsnyje nurodytą pagrindinį teisės aktą (pagrindinio teisės akto apibrėžimas, pagrindinio teisės akto būtinumas įgyvendinimui ir išimtys);
d)
būtinybę užtikrinti, kad visi lyginant su praėjusiais metais atliekami išlaidų pokyčiai atitiktų biudžetinės drausmės reikalavimus.
Preliminarus biudžeto projektas bus pateikiamas kartu su veiklos suvestinėmis, kuriose nurodoma informacija, privaloma pagal Finansinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį ir 33 straipsnio 2 dalies d punktą (tikslai, rodikliai ir įvertinimo informacija).
33.
Institucijos kiek galėdamos vengs į biudžetą įtraukti punktus, pagal kuriuos operacijoms skiriamos nereikšmingos išlaidų sumos.
Abi biudžeto valdymo institucijos taip pat įsipareigoja atsižvelgti į galimybių vykdyti Komisijos preliminariuose projektuose sudarytą biudžetą ir galimybių, susijusių su esamo biudžeto vykdymu, įvertinimą.
Prieš antrąjį Tarybos svarstymą Komisija išsiųs Europos Parlamento Biudžeto komiteto pirmininkui laišką, jo kopiją išsiųsdama kitai biudžeto valdymo institucijai, kuriame pateikia savo pastabas dėl galimumo įvykdyti biudžeto projekto pakeitimus, kuriuos Europos Parlamentas priėmė per pirmąjį svarstymą.
Abi biudžeto valdymo institucijos atsižvelgs į šias pastabas II priedo C dalyje numatytos taikinimo procedūros metu.
Siekdamos patikimo finansų valdymo ir dėl didelių pokyčių, įvykusių biudžeto nomenklatūros antraštinėse dalyse ir skyriuose ir susijusių su Komisijos departamentų vadovybės atsiskaitymo įsipareigojimais, abi biudžeto valdymo institucijos įsipareigoja aptarti šiuos esminius pokyčius su Komisija taikinimo procedūros metu.
C.Išlaidų klasifikavimas
34.
Institucijos privalomomis išlaidomis laiko tokias išlaidas, kurios Sutartyse arba pagal jas priimtuose teisės aktuose numatytos kaip būtinos.
35.
Preliminariame biudžeto projekte turi būti pasiūlymas dėl kiekvieno naujo biudžeto punkto ir kiekvieno biudžeto punkto, kurio teisinė bazė yra iš dalies pakeista, klasifikavimo.
Jeigu Europos Parlamentas ir Taryba nepritars preliminariame biudžeto projekte pasiūlytam klasifikavimui, jie svarstys atitinkamo biudžeto punkto klasifikavimą remdamiesi III priedu. Susitarimo bus siekiama II priedo C dalyje numatytos taikinimo procedūros metu.
D.Maksimali neprivalomų išlaidų padidinimo norma, nesant finansinės struktūros
36.
Nepažeisdamos 13 punkto pirmos pastraipos, institucijos susitaria dėl šių nuostatų:
a)
pagal EB sutarties 272 straipsnio 9 dalies ketvirtą pastraipą Europos Parlamento savarankiško manevro marža, kuri sudaro pusę maksimalios normos, taikomos nuo Tarybos per pirmąjį svarstymą sudaryto biudžeto projekto, įskaitant visus dalinių pakeitimų aktus.
Maksimalios normos laikomasi metinio biudžeto atžvilgiu, įskaitant visus biudžeto pakeitimus. Nepakenkiant naujos normos nustatymui, nepanaudota maksimalios leistinos normos dalimi bus galima naudotis svarstant biudžeto pakeitimo projektus;
b)
nepažeidžiant a dalies nuostatų, jeigu biudžeto sudarymo procedūros metu paaiškėja, kad, norint baigti procedūrą, reikia susitarti dėl naujos neprivalomų išlaidų padidėjimo normos nustatymo mokėjimų asignavimams ir (arba) dėl naujos neprivalomų išlaidų padidėjimo normos nustatymo įsipareigojimų asignavimams (pastaroji gali skirtis nuo pirmosios), abi biudžeto valdymo institucijos stengsis pasiekti tarpusavio susitarimą pasinaudodamos II priedo C dalyje numatyta taikinimo procedūra.
E.Finansinių nuostatų įtraukimas į teisės aktus
37.
Kiekviename bendro sprendimo procedūra priimtame daugiametę programą reglamentuojančiame teisės akte bus įtraukiama nuostata, kurioje teisėkūros institucija nustato programos finansinį paketą.
Ši suma bus svarbiausias orientacinis dydis biudžeto institucijai kasmetinės biudžeto sudarymo procedūros metu.
Biudžeto valdymo institucija ir Komisija, rengdamos preliminarų biudžeto projektą, įsipareigoja visą atitinkamos programos laikotarpį nenukrypti nuo šios sumos daugiau kaip 5 proc., išskyrus atvejus, kai dėl aiškių ir tiksliai apibrėžtų priežasčių iškyla naujų objektyvių ilgalaikių aplinkybių, atsižvelgiant į programos įgyvendinimo rezultatus, ypač vertinimų pagrindu. Bet koks dėl tokio nuokrypio atsiradęs padidėjimas turi neviršyti atitinkamai kategorijai nustatytų maksimalių ribų, nepažeidžiant šiame susitarime paminėtų priemonių panaudojimo.
Šis punktas netaikomas bendro sprendimo procedūra patvirtintiems ir iš anksto paskirstytiems asignavimams valstybių narių sanglaudai, kuriuose yra finansinis paketas visam programos laikotarpiui.
38.
Daugiametes programas reglamentuojančiuose teisės aktuose, kuriems netaikoma bendro sprendimo procedūra, nebus nurodoma "reikalinga laikoma suma".
Jeigu Taryba norėtų įtraukti finansinį orientacinį dydį, jis bus vertinamas kaip teisėkūros institucijos valios įrodymas ir neįtakos Sutartyje nurodytų biudžeto valdymo institucijos galių. Ši nuostata bus paminėta visuose teisės aktuose, kuriuose yra tokia finansinė nuoroda.
Jeigu atitinkama suma susitariama taikinimo procedūros, numatytos 1975 m. kovo 4 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos jungtinėje deklaracijoje OL C 89, 1975 4 22, p. 1.
, metu, pagal šio susitarimo 37 punktą ji bus laikoma orientacine suma.
39.
Finansinio reglamento 28 straipsnyje nurodyta finansinė suvestinė atspindės pasiūlytosios programos tikslų finansinius aspektus ir joje bus pateiktas programos vykdymo grafikas visai programos trukmei. Prireikus, rengiant preliminarų biudžeto projektą, ji bus peržiūrėta atsižvelgiant į programos įgyvendinimo apimtį. Pateikus preliminarų biudžeto projektą ir patvirtinus biudžetą, peržiūrėta suvestinė bus siunčiama biudžeto valdymo institucijai.
40.
Laikydamosi 13 punkto pirmoje pastraipoje nurodytų neprivalomų išlaidų padidinimo maksimalių normų, abi biudžeto valdymo institucijos įsipareigoja atsižvelgti į įsipareigojimų asignavimus, numatytus atitinkamuose pagrindiniuose teisės aktuose, reglamentuojančiuose struktūrines operacijas, kaimo plėtrą ir Europos žuvininkystės fondą.
F.Išlaidos, susijusios su žuvininkystės susitarimais
41.
Institucijos susitaria finansuoti žuvininkystės susitarimų išlaidas pagal IV priede išdėstytas nuostatas.
G.Bendrosios užsienio ir saugumo politikos (BUSP) finansavimas
42.
Pagal Europos Sąjungos sutarties 28 straipsnį į Europos Bendrijų bendrą biudžetą įtrauktoms BUSP išlaidoms institucijos, taikydamos II priedo C dalyje numatytą taikinimo procedūrą ir vadovaudamosi Komisijos pateiktu preliminariu biudžeto projektu, stengsis kiekvienais metais pasiekti susitarimą dėl į Bendrijos biudžetą įtrauktinos einamųjų išlaidų sumos ir dėl šios sumos paskirstymo tarp BUSP biudžeto skyriaus straipsnių, kaip numatyta šio punkto ketvirtoje pastraipoje. Nepasiekus susitarimo, Europos Parlamentas ir Taryba įtrauks į biudžetą ankstesniame biudžete buvusią sumą arba preliminariame biudžeto projekte pasiūlytą sumą, priklausomai nuo to, kuri iš šių sumų yra mažesnė.
Bendra BUSP veiklos išlaidų suma bus įtraukiama tik į vieną biudžeto skyrių (BUSP) ir paskirstoma šio skyriaus straipsniams, kaip numatyta šio punkto ketvirtoje pastraipoje. Ta suma skirta padengti realias numatomas reikmes, numatytas preliminaraus biudžeto projekto sudarymo procedūros metu, remiantis Tarybos kasmet sudaromomis prognozėmis, ir sudaryti pakankamą maržą nenumatytiems veiksmams. Į rezervą nebus įtraukiamos jokios lėšos. Į kiekvieną straipsnį bus įtraukiamos jau patvirtintos priemonės, taip pat numatytos, bet dar nepatvirtintos priemonės ir visos būsimos, t. y. dar nenumatytos, priemonės, kurias Taryba patvirtins atitinkamais finansiniais metais.
Kadangi pagal Finansinį reglamentą Komisija turi įgaliojimus savarankiškai perkelti asignavimus tarp biudžeto BUSP skyriaus straipsnių, bus užtikrintas sparčiam BUSP veiksmų įgyvendinimui reikalingas lankstumas. Jeigu finansinių metų biudžeto BUSP skyriaus sumos nepakanka reikalingoms išlaidoms padengti, Komisijos pasiūlymu Europos Parlamentas ir Taryba stengsis skubiai priimti sprendimą atsižvelgdami į 25 punktą.
Biudžeto BUSP skyriaus straipsniai, į kuriuos įtrauktini BUSP veiksmai, galėtų būti įrašyti į tokias eilutes:
–
krizių valdymo operacijos, konfliktų prevencija, sprendimas ir stabilizavimas, taikos ir saugumo procesų stebėjimas ir įgyvendinimas;
–
ginklų neplatinimas ir nusiginklavimas;
–
neatidėliotinos priemonės;
–
parengiamosios ir tolesnės priemonės;
–
Europos Sąjungos specialūs atstovai.
Institucijos susitaria, kad 2007–2013 m. BUSP bus skirta ne mažiau kaip 1 740 mln. EUR ir kad trečioje įtraukoje paminėtame straipsnyje nurodytoms priemonėms skirta suma negali viršyti 20 proc. bendros biudžeto BUSP skyriaus sumos.
43.
Kiekvienais metais Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė konsultuosis su Europos Parlamentu dėl į ateitį orientuoto Tarybos dokumento, kuris bus persiunčiamas iki svarstomų metų birželio 15 d. ir kuriame išdėstomi pagrindiniai BUSP aspektai ir esminiai pasirinkimai, įskaitant finansines pasekmes Europos Sąjungos bendram biudžetui bei
n-1
metais pradėtų priemonių įvertinimą. Be to, Tarybai pirmininkaujanti valstybė informuos Europos Parlamentą mažiausiai penkis kartus per metus rengdama bendrus konsultacinius posėdžius įprasto politinio dialogo BUSP klausimais metu, dėl kurių turi būti susitarta ne vėliau kaip per taikinimo posėdį, rengiamą prieš antrąjį Tarybos svarstymą. Šiuose posėdžiuose dalyvauja atstovai iš:
-
Europos Parlamento: iš dviejų susijusių komitetų biurų;
-
Tarybos: Ambasadorius (Politinio ir saugumo komiteto pirmininkas);
-
Komisija į šiuos posėdžius bus kviečiama ir juose dalyvaus.
Priėmusi su išlaidomis susijusį BUSP sprendimą, Taryba nedelsdama ir kiekvienu atveju ne vėliau kaip per penkias darbo dienas nuo galutinio sprendimo siųs Europos Parlamentui numatytų išlaidų sąmatą (finansinę suvestinę), ypač išlaidų, susijusių su trukme, įdarbintu personalu, patalpų ir kitos infrastruktūros naudojimu, transporto priemonių, mokymo poreikių ir saugumo susitarimais.
Kas ketvirtį Komisija praneš biudžeto valdymo institucijai apie BUSP veiksmų įgyvendinimą ir finansines prognozes likusiam metų laikotarpiui.
III DALIS - PATIKIMAS ES LĖŠŲ FINANSINIS VALDYMAS A.Veiksmingos ir integruotos Bendrijos lėšų vidaus kontrolės užtikrinimas
44.
Institucijos sutaria, kad svarbu stiprinti vidaus kontrolę nesukuriant papildomos administracinės naštos, o tam būtina supaprastinti susijusius teisės aktus. Šiame kontekste pirmenybė pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų lėšų atžvilgiu bus teikiama patikimam finansų valdymui siekiant teigiamo patikinimo pareiškimo. Šiuo tikslu nuostatos galėtų būti išdėstytos atitinkamuose pagrindiniuose teisės aktuose. Padidėjus atitinkamų valstybių narių audito institucijų atsakomybei už struktūrinius fondus ir pagal nacionalinius konstitucinius reikalavimus, jos atliks vertinimą, kurio tikslas – išsiaiškinti, kaip valdymo ir kontrolės sistemos atitinka Bendrijos teisės aktus.
Todėl valstybės narės įsipareigoja kasmet parengti atitinkamo nacionalinio lygio santrauką apie atliekamus auditus ir pateikiamas deklaracijas.
B.Finansinis reglamentas
45.
Institucijos susitaria, kad šis susitarimas ir biudžetas bus įgyvendinami laikantis patikimo finansų valdymo, pagrįsto ekonomiškumo, veiksmingumo, efektyvumo, finansinių interesų apsaugos, administracinių sąnaudų proporcingumo principais ir laikantis vartotojams patogios procedūrų. Institucijos imsis atitinkamų priemonių, ypač numatytų Finansiniame reglamente, kurios turėtų būti priimtos pasinaudojant taikinimo procedūra, numatyta 1975 m. kovo 4 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos jungtinėje deklaracijoje, laikantis požiūrio, kuris leido pasiekti susitarimą 2002 metais.
C.Finansinis programavimas
46.
Du kartus per metus, pirmą kartą – gegužės arba birželio mėn. (kartu su preliminariu biudžeto projektu pateikiamais dokumentais), o antrą kartą – gruodžio arba sausio mėn. (patvirtinus biudžetą), Komisija pateiks išsamų finansinio programavimo dokumentą finansinės struktūros 1A, 2 (aplinka ir žuvininkystė), 3A, 3B ir 4 išlaidų kategorijoms. Šiame pagal kategorijas, politikos sritis ir biudžeto eilutes parengtame dokumente turėtų būti nurodyti:
a)
galiojantys teisės aktai, išskiriant daugiametes programas ir metinius veiksmus:
–
daugiamečių programų atveju Komisija turėtų nurodyti procedūrą, pagal kurią jos buvo priimtos (bendro sprendimo ir konsultavimosi), jų trukmę, orientacines sumas ir administracinėms išlaidoms priskirtą dalį;
–
metinių veiksmų (bandomųjų projektų, parengiamųjų veiksmų, agentūrų) ir veiksmų, finansuojamų pagal Komisijos prerogatyvas, atveju, Komisija turėtų pateikti daugiametes sąmatas ir (bandomiesiems projektams ir parengiamiesiems veiksmams) maržas, kurios lieka pagal leistinas maksimalias ribas, nustatytas II priedo D dalyje.
b)
rengiami teisės aktų pasiūlymai: tebesvarstomi Komisijos pasiūlymai, nurodyti pagal biudžeto eilutes (žemesnio lygio), skyrius ir politikos sritis. Reikėtų sukurti mechanizmą, leidžiantį atnaujinti lenteles kiekvieną kartą, kai tik priimamas naujas pasiūlymas, kad būtų galima įvertinti jo finansines pasekmes.
Komisija turėtų apsvarstyti būdus, kuriais būtų galima daryti kryžmines nuorodas į finansinio programavimo dokumentą kartu su jo teisėkūros programavimo dokumentu, kad būtų galima pateikti tikslesnes ir patikimesnes prognozes. Kiekvienam teisės akto pasiūlymui Komisija turėtų nurodyti, ar jis yra įtrauktas į gegužės–gruodžio mėn. programą, ar ne. Biudžeto valdymo institucija ypač turėtų būti informuojama apie:
a)
visus naujus teisės aktus, kurie buvo priimti, tačiau nebuvo įtraukti į gegužės–gruodžio mėn. dokumentą (nurodant atitinkamas sumas);
b)
visus rengiamus teisės aktų pasiūlymus, kurie buvo pateikti, tačiau nebuvo įtraukti į gegužės–gruodžio mėn. dokumentą (nurodant atitinkamas sumas);
c)
Komisijos metinėje teisėkūros darbo programoje numatytus teisės aktus, nurodant veiksmus, kurie, tikėtina, turės finansinių pasekmių (taip/ne).
Prireikus Komisija turėtų nurodyti, kad dėl naujų teisės aktų pasiūlymų gali atsirasti būtinybė perprogramuoti.
Remiantis Komisijos pateiktais duomenimis, kiekvieno šiame susitarime numatyto trišalio susitikimo metu reikėtų kritiškai įvertinti rezultatus.
D.Agentūros ir Europos mokyklos
47.
Rengdama pasiūlymą dėl naujos agentūros sukūrimo, Komisija įvertins šio veiksmo pasekmes atitinkamai biudžeto išlaidų kategorijai. Remdamosi šia informacija ir nepažeisdamos teisėkūros procedūrų, reglamentuojančių atitinkamos agentūros įkūrimą, abi biudžeto valdymo institucijos įsipareigoja, laikydamosi bendradarbiavimo biudžeto srityje principų, laiku pasiekti susitarimą dėl tokios agentūros finansavimo.
Panaši procedūra taikytina, kai numatoma įkurti naują Europos mokyklą.
E.Struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Kaimo plėtros ir Europos žuvininkystės fondų patikslinimas atsižvelgiant į jų įgyvendinimo aplinkybes
48.
Jeigu po 2007 m. sausio 1 d. būtų priimtos naujos programavimo taisyklės, reglamentuojančios struktūrinius fondus, Sanglaudos fondą, Kaimo plėtros ir Europos žuvininkystės fondus, abi biudžeto valdymo institucijos įsipareigoja Komisijos siūlymu leisti perkelti į vėlesnius metus, viršijant atitinkamas išlaidų maksimalias ribas, 2007 metais nepanaudotus asignavimus.
Europos Parlamentas ir Taryba nuspręs dėl Komisijos pasiūlymų dėl nepanaudotų 2007 m. asignavimų perkėlimo iki 2008 m. gegužės 1 d. remdamiesi 3 punktu
F.Naujos finansinės priemonės
49.
Institucijos susitaria, kad bendro finansavimo mechanizmo įvedimas yra būtinas siekiant sustiprinti Europos Sąjungos biudžeto sverto efektą didinant finansavimo paskatas.
Jos susitaria skatinti atitinkamų daugiamečių finansinių priemonių, veikiančių kaip katalizatoriai valstybės ir privatiems investuotojams, vystymą.
Pateikdama preliminarų biudžeto projektą Komisija praneš biudžeto valdymo institucijai apie Europos Investicijų Banko, Europos Investicijų Fondo ir Europos Rekonstrukcijos ir Plėtros Banko finansuojamą veiklą, siekiant skatinti investicijas mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos, transeuropinių tinklų bei mažų ir vidutinių įmonių srityse.
I PRIEDAS
2007–2013 m. FINANSINĖ STRUKTŪRA
(Mln. EUR, 2004 m. kainomis)
ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
Iš viso
2007-2013
1. Tvarus augimas
51 267
52 415
53 616
54 294
55 368
56 876
58 303
382 139
1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
8 404
9 097
9 754
10 434
11 295
12 153
12 961
74 098
1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti
42 863
43 318
43 862
43 860
44 073
44 723
45 342
308 041
2. Gamtos išteklių apsauga ir valdymas
54 985
54 322
53 666
53 035
52 400
51 775
51 161
371 344
iš jų: rinkos reguliavimo priemonės ir tiesioginės išmokos
43 120
42 697
42 279
41 864
41 453
41 047
40 645
293 105
3. Pilietiškumas, laisvė, saugumas ir teisingumas
1 199
1 258
1 380
1 503
1 645
1 797
1 988
10 770
3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas
600
690
790
910
1 050
1 200
1 390
6 630
3b. Pilietiškumas
599
568
590
593
595
597
598
4 140
4. ES - pasaulinės reikšmės partneris
6 199
6 469
6 739
7 009
7 339
7 679
8 029
49 463
5. Administravimas
(1)
6 633
6 818
6 973
7 111
7 255
7 400
7 610
49 800
6. Kompensacijos
419
191
190
800
ĮSIPAREIGOJIMŲ ASIGNAVIMAI IŠ VISO
120 702
121 473
122 564
122 952
124 007
125 527
127 091
864 316
kaip BNP procentinė dalis
1,10%
1,08%
1,07%
1,04%
1,03%
1,02%
1,01%
1,048%
MOKĖJIMŲ ASIGNAVIMAI IŠ VISO
116 650
119 620
111 990
118 280
115 860
119 410
118 970
820 780
kaip BNP procentinė dalis
1,06%
1,06%
0,97%
1,00%
0,96%
0,97%
0,94%
1,00%
Marža
0,18%
0,18%
0,27%
0,24%
0,28%
0,27%
0,30%
0,24%
Nuosavų išteklių maksimali riba, kaip BNP procentinė dalis
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
1,24%
(1) Pensijų išlaidos, įtrauktos atsižvelgiant į šios išlaidų kategorijos viršutinę ribą, apskaičiuojamos be personalo įmokų į atitinkamus pensijų fondus, 2007–2013 m. laikotarpiui taikant 500 mln. EUR ribą 2004 m. kainomis.
II PRIEDAS
TARPINSTITUCINIS BENDRADARBIAVIMAS BIUDŽETO SEKTORIUJE
A.
Techniškai patikslinus ateinančių finansinių metų finansinę struktūrą, atsižvelgiant į Komisijos pateiktą Metinę politikos strategiją ir prieš jai priimant sprendimą dėl preliminaraus biudžeto projekto, bus šaukiamas trišalis susitikimas galimiems tų metų biudžeto prioritetams aptarti. Jo metu bus deramai įvertintos institucijų galios bei ateinančiais finansiniais metais ir vėlesniais metais, kuriuos apima finansinė struktūra, numatoma poreikių kaita. Taip pat bus įvertinti nauji elementai, atsiradę sukūrus pradinę finansinę struktūrą, kurie gali turėti reikšmingą ir ilgalaikį finansinį poveikį Europos Sąjungos biudžetui.
B.
Komisija, pateikdama preliminarų biudžeto projektą, privalomų išlaidų atžvilgiu nustatys:
a)
su naujais ir numatomais teisės aktais susijusius asignavimus;
b)
asignavimus, atsiradusius dėl galiojusių teisės aktų, parengtų patvirtinus ankstesnių metų biudžetą, taikymo.
Komisija atidžiai įvertins dėl taisyklių taikymo kilusių Bendrijos įsipareigojimų finansinius aspektus. Prireikus ji atnaujins savo vertinimus biudžeto sudarymo procedūros metu. Ji pateiks biudžeto valdymo institucijai visas deramai pagrįstas priežastis, kurios pastarajai gali būti reikalingos.
Komisijai manant esant reikalinga, ji gali pateikti abiem biudžeto valdymo institucijoms
ad hoc
pakeitimų raštą, kuriuo prašoma atnaujinti duomenis, kuriais remiantis preliminariame biudžeto projekte buvo sudaryta žemės ūkio išlaidų sąmata, ir (arba) pataisyti, remiantis naujausia turima informacija apie atitinkamų metų sausio 1 d. galiojančius žuvininkystės susitarimus, sumas ir jų paskirstymą tarp asignavimų, įtrauktų į veiklos punktus ir į rezervą, susijusius su tarptautiniais žuvininkystės susitarimais.
Šis pakeitimų raštas turi būti nusiųstas biudžeto valdymo institucijai iki spalio mėn. pabaigos.
Jeigu jis pateikiamas Tarybai likus mažiau kaip mėnesiui iki pirmojo svarstymo Europos Parlamente, Taryba
ad hoc
pakeitimų raštą dažniausiai nagrinės per antrąjį biudžeto projekto svarstymą.
Dėl to prieš antrąjį biudžeto svarstymą Taryboje abi biudžeto valdymo institucijos bandys patenkinti būtinas sąlygas, kad kiekviena iš institucijų pakeitimų raštą patvirtintų per vieną svarstymą.
C. 1.
Visoms išlaidoms nustatoma taikinimo procedūra.
2.
Taikinimo procedūros tikslas:
a)
tęsti diskusijas apie bendras išlaidų tendencijas ir, šiame kontekste, apie bendras ateinančių metų biudžeto ypatybes atsižvelgiant į Komisijos preliminarų biudžeto projektą;
b)
užtikrinti abiejų biudžeto valdymo institucijų susitarimą dėl:
–
B dalies a ir b punktuose nurodytų asignavimų, įskaitant ir
ad hoc
pakeitimų raštu, nurodytu toje pačioje dalyje, siūlomus asignavimus,
–
į biudžetą numatomų įtraukti asignavimų neprivalomoms išlaidoms, kaip numatyta šio susitarimo 40 punkte, ir
–
ypač dėl klausimų, kurių sprendimui šiame susitarime yra nurodyta ši procedūra.
3.
Procedūra bus pradedama trišaliu susitikimu, surengiamu prieš tiek laiko, kad institucijos galėtų pasiekti susitarimą ne vėliau kaip iki Tarybos nustatytos biudžeto projekto patvirtinimo dienos.
Šio trišalio susitikimo rezultatams bus surengtas Tarybos ir Europos Parlamento delegacijų, taip pat dalyvaujant Komisijai, taikinimas.
Jeigu trišaliame susitikime nenusprendžiama kitaip, taikinimo susitikimas bus surengiamas per įprastą tų pačių dalyvių posėdį Tarybos nustatytą biudžeto projekto patvirtinimo dieną.
4.
Prireikus naujas trišalis susitikimas gali būti surengtas prieš pirmąjį svarstymą Europos Parlamente, jeigu tai raštu pasiūlo Komisija arba to raštu pareikalauja Europos Parlamento Biudžeto komiteto pirmininkas arba Tarybos (Biudžeto) pirmininkas. Ar rengti trišalį svarstymą, institucijos nuspręs priėmusios Tarybos biudžeto projektą ir prieš Europos Parlamento Biudžeto komiteto balsavimą dėl pakeitimų pirmojo svarstymo metu.
5.
Institucijos tęs taikinimą po pirmojo biudžeto svarstymo kiekvienoje iš biudžeto valdymo institucijų, kad būtų pasiektas susitarimas dėl privalomų ir neprivalomų išlaidų, o ypač būtų aptartas B dalyje minėtas
ad hoc
pakeitimų raštas.
Šiam tikslui trišalis susitikimas bus surengtas po pirmojo svarstymo Europos Parlamente.
Trišalio susitikimo rezultatai bus aptarti antrajame taikinimo posėdyje, kuris turi būti surengiamas likus vienai dienai iki antrojo svarstymo Taryboje.
Jei būtina, diskusijas dėl neprivalomų išlaidų institucijos tęs po antrojo svarstymo Taryboje.
6.
Šiuose trišaliuose susitikimuose institucijų delegacijoms vadovaus Tarybos (Biudžeto) pirmininkas, Europos Parlamento Biudžeto komiteto pirmininkas ir už biudžetą atsakingas Komisijos narys.
7.
Kiekviena biudžeto valdymo institucija imsis visų reikalingų priemonių, kad taikinimo procedūros rezultatų būtų laikomasi visos biudžeto sudarymo procedūros metu.
D.
Kad Komisija galėtų laiku įvertinti biudžeto valdymo institucijos numatytų pakeitimų, kurie sukurtų naujus arba pratęstų esamus parengiamuosius veiksmus ar bandomuosius projektus, įgyvendinamumą, abi biudžeto valdymo institucijos iki birželio mėn. vidurio informuos Komisiją apie savo ketinimus šioje srityje, kad pirmoji diskusija galėtų įvykti jau Tarybos pirmojo svarstymo taikinimo posėdyje. C dalyje numatyti tolesni taikinimo procedūros žingsniai bei nuostatos dėl įgyvendinamumo, minimos šio susitarimo 36 punkte taip pat bus taikomi.
Be to, institucijos bendrą bandomiesiems projektams skirtą asignavimų sumą bet kuriais biudžetiniais metais susitaria apriboti iki 40 mln. EUR. Jos taip pat susitaria bet kuriais biudžetiniais metais iki 50 mln. EUR apriboti bendrą asignavimų naujiems parengiamiesiems veiksmams sumą, o bendrą asignavimų parengiamiesiems veiksmams faktiškai skirtą sumą apriboti iki 100 mln. EUR.
III PRIEDAS
IŠLAIDŲ KLASIFIKAVIMAS
1 IŠLAIDŲ KATEGORIJA:
Tvarus augimas
1A
Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti
Neprivalomosios išlaidos (NEP)
1B
Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti
NEP
2 IŠLAIDŲ KATEGORIJA:
Gamtos išteklių apsauga ir valdymas
NEP
Išskyrus:
Bendrosios žemės ūkio politikos išlaidas, susijusias su rinkos priemonėmis ir tiesiogine parama, įskaitant rinkos priemones žuvininkystės ir žuvininkystės susitarimų, sudarytų su trečiosiomis šalimis, srityse
Privalomos išlaidos (PRI)
3 IŠLAIDŲ KATEGORIJA:
Pilietiškumas, laisvė, saugumas ir teisingumas
NEP
3A
Laisvė, saugumas ir teisingumas
NEP
3B
Pilietiškumas
NEP
4 IŠLAIDŲ KATEGORIJA:
ES – pasaulinės reikšmės partneris
NEP
Išskyrus:
Išlaidas dėl tarptautinių susitarimų, kuriuos ES sudarė su trečiosiomis šalimis
PRI
Įnašus tarptautinėms organizacijoms arba institucijoms
PRI
Įnašus į paskolų garantijų fondą
PRI
5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA:
Administravimas
NEP
Išskyrus:
Pensijas ir išeitines pašalpas
PRI
Pašalpas ir įvairią pagalbą pasibaigus tarnybai
PRI
Teisinės pagalbos išlaidas
PRI
Žalos atlyginimą
PRI
6 IŠLAIDŲ KATEGORIJA:
Kompensacijos
PRI
________________________
IV PRIEDAS
DĖL ŽUVININKYSTĖS SUSITARIMŲ KILUSIŲ IŠLAIDŲ FINANSAVIMAS
A.
Su žuvininkystės susitarimais susijusios išlaidos finansuojamos pagal du punktus, priklausančius žuvininkystės politikos sričiai (remiantis biudžeto nomenklatūra, parengta pagal veiklos sritis):
a)
tarptautiniai žuvininkystės susitarimai (11 03 01);
b)
įnašai tarptautinėms organizacijoms (11 03 02).
Visos sumos, susijusios su susitarimais ir protokolais, galiojančiais atitinkamų metų sausio 1 d., bus įrašomos eilutėje 11 03 01. Sumos, susijusios su visais naujais arba atnaujinamais susitarimais, įsigaliojančiais po konkrečių metų sausio 1 d., bus priskiriamos 40 02 41 02 eilutei – Rezervai. Diferencijuoti asignavimai (privalomos išlaidos).
B.
II priedo C dalyje numatytos taikinimo procedūros metu Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pateiktu pasiūlymu, sieks susitarti dėl sumos, kuri turi būti įtraukiama į biudžeto skyrius ir rezervą.
C.
Komisija įsipareigoja nuolat informuoti Europos Parlamentą apie pasirengimą deryboms ir jų eigą, įskaitant biudžeto klausimus.
Kalbant apie su žuvininkystės susitarimais susijusią teisėkūrą institucijos įsipareigoja visokeriopai stengtis, kad visos procedūros būtų vykdomos kuo greičiau.
Jeigu paaiškėja, kad asignavimai žuvininkystės susitarimams (įskaitant rezervą) yra nepakankami, Komisija pateiks biudžeto valdymo institucijai reikiamą informaciją, kad būtų galima trišaliu svarstymu (jei reikia, supaprastinta forma) pasikeisti nuomonėmis apie tokią padėtį lėmusias priežastis ir priemones, kurių būtų galima imtis laikantis nustatytos tvarkos. Esant būtinybei, Komisija pasiūlys atitinkamas priemones.
Kas ketvirtį Komisija biudžeto valdymo institucijai pateiks išsamią informaciją apie galiojančių susitarimų įgyvendinimą ir finansines prognozes likusiai metų daliai
________________________ DEKLARACIJOS
1.
Komisijos deklaracija dėl Tarpinstitucinio susitarimo veikimo įvertinimo
Taikant Tarpinstitucinio susitarimo 7 punktą Komisija iki 2009 m. pabaigos parengs ataskaitą apie Tarpinstitucinio susitarimo veikimą, jei reikalinga, kartu pateikdama atitinkamus pasiūlymus.
2.
Deklaracija dėl Tarpinstitucinio susitarimo 27 punkto
Laikydamasi metinės biudžeto sudarymo procedūros, Komisija biudžeto valdymo instituciją informuos apie sumą, kurią galima panaudoti lankstumo priemonei, numatytai Tarpinstitucinio susitarimo 27 punkte.
Priimant bet kokį sprendimas mobilizuoti lankstumo priemonę dydžiu, viršijančiu 200 mln. EUR reikės priimti sprendimą dėl lėšų perkėlimo.
3.
Deklaracija dėl finansinės struktūros PERŽIŪROS
1.
Pagal Europos Vadovų Tarybos išvadas Komisija buvo įpareigota atlikti išsamią plačios apimties peržiūrą, apimančią visus ES išlaidų aspektus, įskaitant Bendrą žemės ūkio politiką, ir išteklius, įskaitant Jungtinės Karalystės korekciją, ir 2008–2009 m. pateikti ataskaitą. Kartu su ta peržiūra turėtų būti atliekamas Tarpinstitucinio susitarimo veikimo įvertinimas. Europos Parlamentas dalyvaus atliekant peržiūrą visuose jos etapuose vadovaujantis šiomis nuostatomis:
-
Komisijai pateikus peržiūros dokumentą, nagrinėjimo etapo metu bus užtikrinama, kad su Parlamentu vyks tinkamos diskusijos įprastinio politinio institucijų dialogo forma ir kad bus tinkamai atsižvelgta į Europos Parlamento poziciją;
-
remdamasi 2005 m. gruodžio mėn. savo išvadomis Europos Vadovų Taryba "gali priimti sprendimus visais peržiūroje aptariamais klausimais". Europos Parlamentas dalyvaus žengiant bet kuriuos tolesnius formalius žingsnius pagal atitinkamą tvarką bei visapusiškai laikantis jo nustatytų teisių.
2.
Konsultacijų ir tolesnių svarstymų, kurių rezultatas – sprendimas atlikti peržiūrą, metu Komisija įsipareigoja remtis nuodugniu požiūrių apsikeitimu, kurį ji vykdys kartu su Europos Parlamentu analizuodama situaciją. Komisija taip pat pažymi Europos Parlamento ketinimą sušaukti konferenciją, kurioje dalyvautų Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų nariai, kad būtų persvarstyta nuosavų išteklių sistema. Ji apsvarstys tokios konferencijos rezultatus, kaip indėlį į pirmiau minėtą konsultacijų procesą. Laikoma, kad Komisijos pasiūlymai bus teikiami jos pačios atsakomybe.
4.
Deklaracija dėl demokratinės priežiūros ir išorės veiksmų suderinamumo
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pripažįsta, kad egzistuoja įvairių išorės veiksmų priemonių racionalizavimo poreikis. Jos sutinka, kad toks priemonių racionalizavimas, nors ir gerinantis Europos Sąjungos veiksmų suderinamumą ir veiksmingumą, neturėtų sumažinti nei teisėkūros institucijos (ypač kalbant apie jos politinę strateginių pasirinkimų kontrolę), nei biudžeto valdymo institucijos galių. Atitinkamų reglamentų tekste turėtų atsispindėti šie principai ir į juos turėtų būti įtraukiamas, kur tai būtina, reikiamos politikos turinys bei orientacinis išteklių klasifikavimas bei, kur būtina, nuostata dėl peržiūros, kuria siekiama ne vėliau kaip po trejų metų įvertinti reglamento įgyvendinimą.
Pagal bendro sprendimo procedūra priimtus pagrindinius teisės aktus Komisija sistematiškai informuos Europos Parlamentą ir Tarybą ir konsultuosis su šiomis institucijomis siųsdama joms šalies, regiono ir teminių strateginių dokumentų projektus.
Jeigu Tarpinstitucinio susitarimo apimamu laikotarpiu Taryba nuspręs dėl šalių kandidačių statuso suteikimo potencialioms kandidatėms, Komisija peržiūrės ir pateiks Europos Parlamentui ir Komisijai orientacinę daugiametę struktūrą pagal reglamento, nustatančio pasirengimo narystei paramos priemonę (PNPP), 4 straipsnį, kad būtų atsižvelgta į išlaidų poreikį dėl tokio jų statuso pasikeitimo.
Preliminariame biudžeto projekte Komisija nustatys nomenklatūrą, užtikrinančią biudžeto valdymo institucijos prerogatyvas išorės veiksmams.
5.
Komisijos deklaracija dėl demokratinės priežiūros ir išorės veiksmų suderinamumo
Komisija įsipareigoja nuolat rengti dialogą su Europos Parlamentu dėl šalies, regiono ir teminių strateginių dokumentų projektų ir tinkamai atsižvelgti į Europos Parlamento poziciją įgyvendinant šiuos strateginius dokumentus.
Šis dialogas apims diskusijas dėl šalių kandidačių statuso suteikimo potencialioms kandidatėms šio Tarpinstitucinio susitarimo apimamu laikotarpiu.
6.
Deklaracija dėl Finansinio reglamento peržiūros
Peržiūrint Finansinį reglamentą institucijos įsipareigoja gerinti biudžeto vykdymą ir padidinti Bendrijos finansavimo matomumą ir naudą piliečiams, nekvestionuojant pažangos, pasiektos 2002 m. Finansinio reglamento išdėstymu nauja redakcija. Jos taip pat dės visas pastangas, kad paskutinio derybų dėl Finansinio reglamento peržiūros ir jo Įgyvendinimo taisyklių etapo metu būtų užtikrinta reikiama finansinių interesų apsaugos, administracinių sąnaudų proporcingumo ir vartotojams patogių procedūrų pusiausvyra.
Finansinio reglamento peržiūra bus atlikta remiantis pataisytu Komisijos pasiūlymu pasinaudojant taikinimo procedūra, numatyta 1975 m. kovo 4 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos jungtinėje deklaracijoje, laikantis požiūrio, kuris leido pasiekti susitarimą 2002 m. Institucijos taip pat sieks glaudaus ir konstruktyvaus tarpinstitucinio bendradarbiavimo, kad būtų galima greitai priimti Įgyvendinimo taisykles, siekiant supaprastinti finansavimo procedūras, tuo pačiu užtikrinant aukšto lygmens Bendrijos finansinių interesų apsaugą.
Europos Parlamentas ir Taryba yra tvirtai įsipareigoję užbaigti derybas dėl Finansinio reglamento, kad jis galėtų įsigalioti, jeigu tai įmanoma, 2007 m. sausio 1 d.
7.
Komisijos deklaracija dėl Finansinio reglamento peržiūros
Peržiūrint Finansinį reglamentą Komisija įsipareigoja:
-
pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai, jeigu pasiūlyme dėl teisės akto ji mano esant reikalinga nukrypti nuo Finansinio reglamento nuostatų ir nurodyti konkrečias tokios būtinybės priežastis;
-
užtikrinti, kad įprastiniai teisinio poveikio vertinimai, kuriuos atliekant tinkamai atsižvelgiama į subsidiarumo ir proporcingumo principus, būtų atliekami svarbių pasiūlymų dėl teisės aktų ir bet kurių esminių jų pakeitimų atveju.
8.
Deklaracija dėl naujų finansinių priemonių
Europos Parlamentas ir Taryba kviečia Komisiją ir Europos Investicijų Banką (EIB), atsižvelgiant į atitinkamas jų kompetencijos sritis, teikti pasiūlymus:
-
atsižvelgiant į 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, iki 10 mlrd. EUR padidinti EIB pajėgumus 2007–2013 m. paskoloms ir garantijoms moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, kad EIB indėlis iki 1 mlrd. EUR būtų iš rezervų dėl rizikos pasidalijimo finansavimo;
-
sustiprinti priemones transeuropinių tinklų (TENs) bei mažų ir vidutinių įmonių naudai, kad apytikrės paskolų ir garantijų sumos atitinkamai siektų 20 mlrd. EUR ir 30 mlrd. EUR, o EIB indėlis atitinkamai būtų iki 0,5 mlrd. EUR iš rezervų (TENs) ir iki 1 mlrd. EUR (Konkurencingumas ir Inovacijos).
9.
Europos Parlamento deklaracija dėl savanoriškoS MODULIACIJOS
Europos Parlamentas pažymi 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl savanoriškos moduliacijos iš išlaidų, skirtų rinkos reguliavimo priemonėms, ir tiesioginių Bendros žemės ūkio politikos išmokų Kaimo plėtrai neviršijant 20 proc. bei išlaidų, skirtų rinkos reguliavimo priemonėms. Kai šios moduliacijos modalumai bus nustatyti atitinkamuose teisės aktuose, Europos Parlamentas įvertins šių nuostatų įgyvendinimo galimybes atsižvelgiant į ES principus, kaip antai konkurencijos taisykles ir kt.; šiuo metu Europos Parlamentas neskelbia savo pozicijos dėl procedūros rezultatų. Jis mano, kad būtų naudinga įvertinti žemės ūkio bendro finansavimo klausimą atsižvelgiant į 2008–2009 m. peržiūrą.
10.
Komisijos deklaracija dėl savanoriškoS MODULIACIJOS
Komisija pažymi 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų 62 punktą, pagal kurį numatoma, kad valstybės narės gali perkelti papildomas sumas iš išlaidų, skirtų rinkos reguliavimo priemonėms, ir tiesioginių Bendros žemės ūkio politikos išmokų Kaimo plėtrai, neviršydamos 20 proc. sumų, kurios susikaupia iš išlaidų, skirtų rinkos reguliavimo priemonėms, bei tiesioginių išmokų.
Nustatydama šio pakeitimo detales atitinkamuose teisės aktuose, Komisija dės pastangas, kad savanoriškas pakeitimas būtų įmanomas, tuo pačiu metu dėdama visas pastangas užtikrinti, kad toks mechanizmas kiek galima tiksliau atspindėtų pagrindines taisykles, reglamentuojančias kaimo plėtros politiką.
11.
Europos Parlamento deklaracija dėl Natura 2000
Europos Parlamentas išreiškia savo susirūpinimą dėl 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų dėl Bendros žemės ūkio politikos kaimo plėtros išlaidų sumažinimo bei to pasekmių bendrai Bendrijos finansuojamai programai
Natura 2000
. Jis ragina Komisiją įvertinti šių nuostatų pasekmes prieš pateikiant naujus pasiūlymus. Europos Parlamentas mano, kad reikėtų nustatyti atitinkamą prioritetą
Natura 2000
integravimui į struktūrinius fondus ir Kaimo plėtros fondą. Kaip viena iš teisėkūros institucijų, jis šiuo metu neskelbia savo pozicijos dėl procedūros rezultato.
12.
Europos Parlamento deklaracija dėl bendro finansavimo iš privačių šaltinių ir PVM siekiant sanglaudos augimui ir užimtumui skatinti
Europos Parlamentas pažymi 2005 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadą dėl
N+3
automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklės pereinamojo taikymo; Europos Parlamentas ragina Komisiją, kad ji, nustatydama šios taisyklės taikymo modalumus atitinkamuose teisės aktuose, užtikrintų bendras taisykles bendrajam finansavimui iš privačių šaltinių ir PVM siekiant sanglaudos augimui ir užimtumui skatinti.
13.
Europos Parlamento deklaracija dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės finansavimo
Europos Parlamentas mano, kad, pateikdama preliminarų biudžeto projektą, Komisija turėtų pateikti išsamią planuojamos veiklos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės srityje sąmatą, o tokios veiklos finansavimas turėtų būti aptariamas laikantis Tarpinstitucinio susitarimo II priede numatytų procedūrų.
