A7-0033/2010
8.3.2010
PRANEŠIMAS
dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą, III skirsnis – Komisija
(2010/2004(BUD))
Biudžeto komitetas
Pranešėja: Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
PE 438.504v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl prioritetų sudarant 2011 m. biudžetą, III skirsnis – Komisija
( 2010/2004(BUD) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 313 ir 314 straipsnius,
– atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo
OL C 139, 2006 6 14, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į Komisijos atnaujintą 2007–2013 m. finansinio programavimo dokumentą, pateiktą pagal minėtojo 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 46 punktą,
– atsižvelgdamas į 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą,
– atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 18 d. Taikinimo komiteto posėdžio rezultatus,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį,
– atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę ( A7‑0033/2010 ),
Bendrieji biudžeto aspektai
1. pažymi, kad pagal 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą (DFP) bendra 2011 m. skiriamų įsipareigojimų asignavimų suma siekia 142,629 mlrd. eurų ir kad tai reiškia, jog palyginti su Europos Parlamento patvirtintu 2010 m. biudžetu (141,453 mlrd. eurų įsipareigojimų asignavimų) 2011 m. įsipareigojimų asignavimų suma padidės 0,83 proc.; pažymi, kad nustatyta mokėjimų asignavimų suma siekia 134,263 mlrd. eurų, o tai reiškia, kad palyginti su 2010 m. biudžetu ji padidės 9,2 proc. (122,937 mlrd. mokėjimų asignavimų); primena, kad šios sumos sudaro tik apie 1 proc. ES BNP ir yra gerokai mažesnės negu nurodyta sprendime dėl nuosavų išteklių;
2. pabrėžia, kad DFP numatytų įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų sumų skirtumas siekia 8,366 mlrd. eurų; primena, kad, nors 2010 m. DFP nurodytas tik 6,689 mlrd. eurų skirtumas, toliau mažinant mokėjimus pagal patvirtintą 2010 m. biudžetą aptinkamas 18,515 mlrd. eurų skirtumas; dar kartą reiškia susirūpinimą dėl padidėjusio įsipareigojimų asignavimų ir mokėjimų asignavimų skirtumo, kadangi jis lemia deficito susidarymą, ir pabrėžia, kad biudžeto procedūros metu dės visas pastangas siekdamas užtikrinti, kad šis skirtumas nedidėtų ir būtų kontroliuojamas;
3. primena, kad biudžeto valdymo institucija turėjo ne tik atsižvelgti į likusių metų (2011–2013 m.) DFP viršutines ribas, bet ir buvo įpareigota keletą kartų persvarstyti DFP, kadangi remiantis ja ES negalėjo tinkamai ir pakankamai lanksčiai reaguoti į įvairius pastarųjų metų sunkumus; pakartoja, kad yra įsitikinęs, jog absoliučiai būtina išsamiai patikrinti ir persvarstyti DFP; ragina Europos Komisiją iki 2010 m. pirmojo pusmečio pabaigos paskelbti šio tarpininstitucinio susitarimo veiksmingumo ir DFP vidurio laikotarpio apžvalgos ataskaitą ir parengti konkrečius šiuo metu galiojančio tarpinstitucinio susitarimo suderinimo ir persvarstymo pasiūlymus remiantis 2006 m. kovo 17 d. tarpinstitucinio susitarimo 1 ir 3 pareiškimais;
4. pabrėžia, kad 2011 m. biudžetas yra ketvirtas iš septynių dabartinės DFP pagrindu sudarytų biudžetų, ir pažymi, kad dabar itin aktualus tarpinstitucinio susitarimo 37 punktas dėl teisėkūrai taikomos 5 proc. lankstumo maržos, nes abi biudžeto valdymo institucijos aiškiau suvokia šiuo metu vykdomų programų trūkumus ir teigiamus jų pokyčius; primena, kad, nepaisant tarpinstitucinio susitarimo nuostatų, tinkamas ES biudžeto lankstumas yra naudingo ir veiksmingo jo įgyvendinimo prielaida;
5. pažymi, jog logiška, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai įvairių politikos sričių stiprinimas ES lygmeniu pareikalaus papildomų ES finansinių išteklių;
6. atsižvelgdamas į bendru sprendimu tvirtinamų programų vidurio laikotarpio vertinimus, ragina Komisiją jam pateikti išsamią poveikio visoms biudžeto išlaidų kategorijoms apžvalgą;
7. teigiamai vertina tai, kad, kaip pažymėta Komisijos atliktame 2009 m. birželio mėn. vidaus vertinime, į daugelį veiklos ataskaitų, kuriomis grindžiamas preliminarus 2010 m. biudžeto projektas, įtraukti trumpi ir aiškūs ES pridėtinės vertės argumentai, taip pat konkretūs, argumentuoti, praktiškai įgyvendinami, svarbūs, konkrečiam terminui nustatyti ir su rezultatais susieti tikslai bei rodikliai; tačiau pabrėžia, kad būtina užtikrinti geresnį išlaidų panaudojimą ir lanksčiau remtis vertinimo rezultatais; apgailestauja, kad asignavimų svyravimai retai aiškinami atsižvelgiant į jų panaudojimo duomenis; todėl tikisi, kad iki 2011 m. Komisija atitinkamai patobulins veiklos ataskaitas;
8. pabrėžia, jog likę šios srities patobulinimai, ypač klausimai dėl generalinių direktoratų, susijusių su Išorės santykių (RELEX) GD ir pasirengimu narystei, itin svarbūs siekiant užtikrinti, kad biudžeto valdymo institucija priimtų sprendimus remdamasi konkrečia informacija, ir norint visapusiškai pasinaudoti veikla grindžiamo biudžeto sudarymo, Komisijos strateginio planavimo ir programavimo galimybėmis, ypač atsižvelgiant į naujas užduotis ir iššūkius, susijusius su Lisabonos sutartimi;
2011 m. biudžeto prioritetai
9. primena, kad ES, patvirtinusi Europos ekonomikos gaivimo planą, sugebėjo kolektyviai reaguoti į finansų ir ekonomikos krizę, tačiau pažymi, kad bendra ekonominė padėtis ES ir toliau nepatenkinama;
10. pabrėžia, kad ir dabarčiai, ir ES ateičiai labai svarbus jaunimas ir kad nustatant vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius prioritetus jam turėtų būti skirtas ypatingas dėmesys; pažymi, kad jaunimas yra socialinių ir įtraukties strategijų šerdis ir kad sugebėjimas taikyti naujoves yra svarbiausias vystymosi ir augimo pagrindas, kuriuo turėtų kliautis ES; primena, kad, kaip pažymėta „ES jaunimo strategijoje“, investicijos į jaunimą ir švietimą – tai investicijos į dabartį ir ateitį, taigi būtina nedelsiant pradėti investuoti į įvairias politikos sritis vadovaujantis koordinuotu ir daugiadisciplininiu principu;
11. pažymi, kad jaunimo politika turi būti apibrėžta išsamiai ir pagal ją turi būti numatyta asmens galimybė keletą kartų gyvenime keisti pareigas, statusą ir nevaržomai rinktis aplinką, pvz., stažuotę, akademinę ar profesinę aplinką bei profesinį lavinimą; vienas iš uždavinių turėtų būti perėjimo iš švietimo sistemos į darbo rinką problemos sprendimas;
12. yra įsitikinęs, kad turi būti taikomos priemonės, kuriomis būtų skatinamas kalbų mokymasis ir kultūrų dialogas ir kurios būtų svarbiausios jaunimui skirtos viešojo sektoriaus priemonės; taikant jas galėtų būti skatinamas visuomenės informavimas Europos klausimais, skirtas vis tvirtesnei Europos tapatybei puoselėti;
13. primena naujovių ir skaitmeninės darbotvarkės svarbą ekonomikos vystymuisi ir darbo vietų kūrimui Europoje ir pažymi, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas naujiems įgūdžiams, pvz., e. įgūdžiams ir verslininkystės aspektams; pabrėžia, kad mokslinių tyrimų, naujovių ir skaitmeninės darbotvarkės prioritetai yra Europos tvariai plėtrai gyvybiškai svarbūs elementai, ir primena kai kurių programų, pvz., Europos naujovių ir technologijų instituto, svarbą siekiant šių tikslų;
14. atsižvelgdamas į visame pasaulyje sulėtėjusį ekonomikos augimą, laikosi nuomonės, kad ES turėtų dėti didžiausias pastangas siekdama remti naujoviškas, ypač ekologiškas, technologijas, kurios itin svarbios stengiantis įveikti ekonomikos krizę, suteikti mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms (MVĮ) prieigą prie rinkų ir užtikrinti ES pirmavimą tvarios ir konkurencingos ekonomikos srityje; pažymi, kad norint pasiekti šį tikslą būtina užtikrinti sklandų mokslinių tyrimų ir plėtros programų įgyvendinimą;
15. todėl pabrėžia, kad lemiamą vaidmenį vystant struktūriniu požiūriu silpnus, ypač kaimo, regionus atlieka MVĮ, taip prisidedančios prie visos ES ekonomikos augimo; kartu pabrėžia būtinybę inicijuoti daugiau MVĮ skirtų bandomųjų kaimo vietovių vystymo projektų;
16. šiuo požiūriu primena, jog labai tikėtina, kad novatoriški mokslinių tyrimų laimėjimai darytų lemiamą poveikį ekonominei veiklai, ir laikosi nuomonės, kad šiuo metu ES turėtų būti visapusiškai pasirengusi užtikrinti būtinas finansines paskatas visais – nacionaliniu, regioniniu ir vietos – valdymo lygmenimis; yra įsitikinęs, kad nacionalinės pastangos remiant mokslinių tyrimų veiklą ir ši Europos pridėtinė vertė padės užtikrinti visoms valstybėms narėms naudingą šios praktikos sklaidą;
17. pabrėžia, kad judumas – pagal sutartis nustatyta laisvė ir esminė tikros ES vidaus rinkos veiklos sąlyga – turi būti vertinamas kaip viena iš prielaidų remti bet kokią jaunimui skirtą veiklą; todėl pabrėžia, kad svarbu struktūrizuoti ES biudžetą taip, kad jis, inter alia , atspindėtų didesnį jaunimo judumą;
18. pabrėžia, kad transportas yra esminis Europos ekonomikos elementas, kurio dėka užtikrinamas tarptautinis asmenų, prekių ir žinių judumas; pabrėžia, kad transportas yra lygybės ir socialinio judumo, ypač kai tai susiję su jaunimu, rodiklis, kadangi jo dėka atveriamos galimybės ir gerinami žinių ir mokymo mainai;
19. laikosi nuomonės, kad parama verslininkystei ir MVĮ yra ES jaunimo ir naujovių politikos pagrindas; yra įsitikinęs, kad būtina patvirtinti paramą visoms programoms ir priemonėms, kuriomis siekiama puosėlti verslininkystę (taip pat ir kaimo vietovėse), teikti pagalbą pradedančioms veikti ką tik įsteigtoms įmonėms ir skatinti jaunus verslininkus keistis patirtimi; todėl primena, kad svarbų vaidmenį užtikrinant MVĮ geresnę prieigą prie finansų ir viešųjų pirkimų bei toliau skatinant jų įgūdžius ir naujovių vystymo pajėgumus atliko Europos smulkiojo verslo aktas; primena, kad pastaraisiais metais Parlamentas pateikė keletą bandomųjų projektų ir parengiamųjų veiksmų, kuriais siekta paremti jaunus verslininkus, skatinti MVĮ savitarpio ryšius ir gerinti darbuotojų judumą, taip pat pabrėžia, kad atidžiai stebės teisėkūros pasiūlymus, kurie turi būti pateikti užbaigus šiuos projektus ir veiksmus;
20. atsižvelgdamas į tai, kad atsigaunant po dabartinės ekonomikos ir finansų krizės svarbų vaidmenį atliks jaunimas, laikosi nuomonės, kad turėtų būti daugiau dėmesio skirta siekiui skatinti lygias galimybes ir užtikrinti lankstesnį perėjimą iš švietimo sistemos į darbo rinką bei lengvesnę integraciją į ją ir kad su Europos socialinio fondo pagalba turėtų būti labiau stengiamasi siekti šio tikslo, kadangi ES nebegali taikstytis su tuo, kad ypač jaunimas skursta ir kenčia dėl blogos švietimo sistemos bei didelio nedarbo;
21. primena, kad 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos, kuria siekiama skatinti aktyvų pilietiškumą, metais, o 2010 m. – Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais; pabrėžia, kad savanoriškas darbas itin svarbus daugeliui įvairiausių skirtingų sektorių, pvz., inter alia , švietimo, sveikatos apsaugos, socialinės rūpybos ir vystymosi politikos, taip pat kad savanoriškas darbas gali padėti žmonėms ugdyti naujus įgūdžius ir gebėjimus ir taip užtikrinti jiems geresnes galimybes įsidarbinti bei geriau integruotis į visuomenę;
22. pabrėžia, kad remiant ir stiprinant nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis taikomas priemones svarbu ES mastu vadovautis integruotu ir koordinuotu principu; mano, kad būtina toliau ieškoti tinkamų tam tikros politikos sprendimų ir sukurti žinių pagrindą, kuriuo galėtų naudotis ir kitos šalys; pakartoja savo įsitikinimą, kad ES biudžete vis dar tinkamai neatspindimas bendrasis klimato kaitos padarinių švelninimo kotekstas;
23. laikosi nuomonės, kad, kaip matyti iš išvardytų prioritetų, apskritai stengiamasi daugiausia dėmesio skirti ES piliečiams, ir tai turėtų likti vienu iš ES prioritetų;
24. pabrėžia transnacionalinio regionų bendradarbiavimo svarbą euroregionų sistemos pagrindu ir svarbų pastarųjų vaidmenį skatinant Europos integraciją; todėl ragina rengti daugiau bandomųjų projektų, skirtų tarpvalstybiniam ekonominiam, socialiniam ir kultūriniam ES regionų bendradarbiavimui skatinti;
25. palankiai vertina Komisijos darbo dokumentą dėl 2020 m. Europos Sąjungos strategijos ateities
COM(2009)0647 galutinis. , kuriame nagrinėjant tikruosius uždavinius, kuriuos ES turės spręsti išsamios diskusijos ES ekonominės strategijos tema pagrindu, įvardijami trys pagrindiniai ES ateities orientyrai; yra įsitikinęs, kad šioje strategijoje daugiau dėmesio turėtų būti skirta kovai su nedarbu; tačiau pabrėžia, kad būtina ne tik nustatyti 2011 m. biudžeto prioritetus, bet ir imtis konkrečių iniciatyvių priemonių siekiant aiškiau argumentuoti 2020 m. ES strategiją, ypač kovos su klimato kaita, aplinkos apsaugos ir socialinės politikos srityse; reiškia tvirtą įsitikinimą, kad ši strategija neturėtų tapti dar viena miglota tik nurodomojo pobūdžio valstybių narių vertinimo suvestine; atsisako pakartoti nuviliančią Lisabonos strategijos patirtį, kai Taryba nuolat mažino biudžeto eilučių, pagal kurias buvo remiami suderintos strategijos veiksmai, asignavimus;
26. todėl ragina biudžeto procedūros metu prisiimti aiškius, ambicingus ir šiuos prioritetus atitinkančius finansinius įsipareigojimus ir jais remiamtis baigti kurti ES 2020 m. strategiją bei parodyti, kad ES pasirengusi vadovauti sprendžiant šiuos itin svarbius klausimus; tikisi, kad Komisija pateiks šį siekį atitiksiantį biudžeto projekto pasiūlymą, ir apgailestautų, jeigu būtų praleista proga pradėti biudžeto procedūrą taip, kad būtų įveiktos ateities problemos;
27. pabrėžia, kad siekdamas mobilizuoti šiai prioritetinei veiklai vykdyti reikalingas lėšas ketina pasinaudoti visomis pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinį susitarimą numatytomis priemonėmis ir pabrėžia, kad dėl šių finansinių procedūrų gali būti kilnojamos kitoms priemonėms ar programoms numatytos lėšos; mano, kad ES galėtų perkelti netinkamai įgyvendintų programų ar programų, kurioms skirta palyginti daug asignavimų, lėšas šiai prioritetinei veiklai vykdyti; laikosi nuomonės, kad šiuo požiūriu Biudžeto komitetas turėtų pasikliauti specialių EP komitetų atliktu darbu – taip jis galėtų optimaliau paskirstyti išlaidas, o tai labai svarbu atsižvelgiant į viešųjų finansų apribojimus;
28. yra įsitikinęs, kad būtina aiškiai ir išsamiai pristatyti ES biudžetą, ir ketina atkreipti ypatingą dėmesį į finansų programavimą bei pakeitimus, atliktus neseniai priėmus svarbiausius biudžeto susitarimus; palankiai vertina tai, kad Komisija kur kas geriau pristato finansų programavimo dokumentus, ir ragina išsamiau paaiškinti, kaip išskirstytos veiklos ir administracinės išlaidos; pripažįsta, kad kai kuriais atvejais gali būtų sunku šias išlaidas atskirti; primena, kad programoms įgyvendinti būtinos adekvačios administracinės išlaidos;
29. primena, kad šios prioritetinės veiklos finansavimas galimai perskirstant lėšas neturi neigiamai paveikti pagrindinių ES politikos, pvz., sanglaudos, struktūrinės ar bendrosios žemės ūkio politikos, sričių; pažymi, kad sanglaudos politika, pasižyminti unikalia daugiasluoksne valdymo struktūra ir horizontaliu pobūdžiu, atlieka patį svarbiausią vaidmenį vykdant ES ekonomikos gaivinimo planą, ir jai numatytas svarbus vaidmuo įgyvendinant ES 2020 m. strategiją, toliau puoselėjant subsidiarumą remiantis principu „iš apačios į viršų“ ir skatinant, kad būtų pritarta šiai strategijai, bei užsitikrinant Europos Sąjungos piliečių paramą; pabrėžia, kad ši politika atitinka vieną iš svarbiausių ES principų, t. y. siekį užtikrinti valstybių narių ir regionų socialinę įtrauktį bei solidarumą;
30. pabrėžia, jog mano, kad šios pirmą kartą pagal naujosios sutarties taisykles vykdomos procedūros dėka esama daugiau galimybių vykdyti visapusišką parlamentinę viso ES biudžeto priežiūrą, ir pažymi, kad neketina riboti savo biudžetinių prerogatyvų;
1a išlaidų kategorija
31. primena, kad į šią išlaidų kategoriją patenka daugelis į ES ekonomikos gaivinimo planą įtrauktų politikos sričių ir priemonių bei daugybė daugiamečių programų (tai Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa, Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa, transeuropiniai tinklai ir t. t.), kurių baigiamasis etapas prasidės 2011 m.; ragina Komisiją pateikti ES ekonomikos gaivinimo plano įgyvendinimo išvadų ataskaitą, įskaitant ataskaitą apie Europos investicijų bankui (EIB) patikėtas priemones;
32. pabrėžia, kad 2011 m. prioritetai, susiję su ES 2020 m. strategija, daugeliu atveju bus finansuojami pagal šią išlaidų kategoriją ir kad tai, jog pagal Lisabonos sutartį papildyta ES kompetencija (pvz., kosminės erdvės ir turizmo politikos srityse), turės poveikio biudžetui; pabrėžia, kad kosminės erdvės politikai, kurią įgyvendinant siekiama skatinti Europos mokslo, technologijų ir aplinkos apsaugos pažangą bei pramonės konkurencingumą, būtina išties didelė finansinė ES ir valstybių narių parama; ypač pabrėžia, kad būtini konkretūs adekvataus Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemos (angl. GMES) finansavimo pasiūlymai;
33. laikosi nuomonės, kad įgyvendinant mokymosi visą gyvenimą programą, kurią vykdant daugiausia dėmesio skiriama švietimui ir profesiniam lavinimui, remiamos pastangos jaunimo reikalų srityje, ypač sudarant galimybę jauniems žmonėms būti savarankiškiems; pabrėžia, kad į šią programą turėtų būti įtraukta programavimo laikotarpio pradžioje suplanuota veikla ir galimi nauji pokyčiai, kuriuos įgyvendinus, be kita ko, būtų galima aiškiai susieti švietimą ir darbo rinką: ir viena, ir kita gyvybiškai svarbu ekonomikai vystytis ir atsigauti; atkreipia dėmesį į raginimą, kuriam jau pritarė Parlamentas, pasistūmėti vykdant specialią judumo programą „ERASMUS pirmasis darbas“ (angl. „Erasmus First Job“), skirtą padėti jaunimui susirasti pirmąjį darbą;
34. primena, kad gaivinant Europos ekonomiką gyvybiškai svarbų vaidmenį atlieka investicijos į transportą, ypač į transeuropinius tinklus, kadangi transporto dėka skatinamas augimas ir užimtumas ir nuosekliai atsižvelgiama į Europos ekonomikos ir aplinkos apsaugos interesus; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu investuoti į saugias visų rūšių transporto priemones;
35. primena, kad tebelaukiama kitiems labai svarbiems elementams reikalingo finansavimo ir kad biudžeto procedūros metu turės būti į tai atsižvelgta bei dėl to susitarta, net jeigu šie elementai nenumatyti 2011 m. DFP, pvz., tai finansavimas, būtinas trijų naujų decentralizuotų agentūrų įkurimo finansų priežiūros teisės aktų rinkiniui įgyvendinti, Kozlodujaus atominės elektrinės eksploatacijai nutraukti (2010 m. finansavimas skirtas pagal lankstumo priemonę; 2011 m. turi būti skirta 75 mln. eurų) ir GMES (2011 m. turi būti skirta 10 mln. eurų);
36. todėl reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad labai sumažinti DFP numatyti asignavimai: palyginti su 2010 m. biudžetu jie sumažinti net 1,875 mlrd. eurų; suvokia, kad šią padėtį iš dalies lėmė būtinybė finansuoti ES ekonomikos gaivinimo planą, tačiau yra visiškai įsitikinęs, kad siekiant užtikrinti ES biudžeto veiksmingumą absoliučiai būtina atlikti ambicingą ir nuoseklų dabartinės DFP vidurio laikotarpio persvarstymą;
1b išlaidų kategorija
37. laikosi nuomonės, kad vertinant sanglaudos ir struktūrinę politiką daugiausia dėmesio turėtų būti skirta joms kiekybiškai ir kokybiškai supaprastinti bei įgyvendinti; palankiai vertina tai, kad valstybės narės pateikė beveik visų veiksmų programų valdymo ir kontrolės sistemų aprašymus ir kad Komisija iki 2009 m. pabaigos patvirtino 87 proc. šių sistemų; todėl tikisi, kad 2010 m. ir 2011 m. gerokai padidės tarpiniai mokėjimai;
38. primena, kad vienas iš pagrindinių Lisabonos sutartyje nurodytų ES tikslų yra ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos skatinimas; todėl mano, kad 2011 m. išskirtinis prioritetas ir toliau turėtų būti teikiamas siekiui stiprinti ES sanglaudos politiką; pabrėžia būtinybę atidžiai stebėti, kaip laikomasi taisyklės „N+2, N+3“, ir ragina laiku biudžeto institucijai pateikti išsamią atnaujintą informaciją, ypač susijusią su biudžeto įsipareigojimais, kuriems gresia pavojus būti panaikintiems;
39. pažymi, kad pradiniu einamojo programavimo laikotarpio etapu keletą kartų pranešta apie delsimą, ir reiškia susirūpinimą dėl menko visų ES struktūrinių fondų lėšų įsisavinimo pastaraisiais metais, kadangi dėl to didėjo asignavimų įsipareigojimams ir asignavimų mokėjimams, kurie skiriami pagal šią išlaidų kategoriją, skirtumas; ragina Komisiją itin glaudžiai bendradarbiauti su tomis valstybėmis narėmis, kurios ankstesniuoju programavimo laikotarpiu įsisavinimo itin mažai lėšų, ir pagerinti šią padėtį;
40. primena, kad per lapkričio mėn. vykusį taikinimo posėdį priimtas jungtinis pareiškimas, kuriame raginama supaprastinti įgyvendinimo procedūras ir kreipiamasi į valstybes nares su prašymu pasinaudoti galimybe persvarstyti savo veiklos programas ir optimaliau kovoti su ekonominės krizės padariniais; todėl palankiai vertina tai, kad šiuo metu persvarstomas bendrasis 2007–2013 m. struktūrinių fondų reglamentas (Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006), pagal kurį siekiama stengtis labiau supaprastinti fondų valdymo nuostatas ir taikyti priemones, reikalingas valstybėms narėms kovoti su ekonominės krizės padariniais; ragina valstybes nares nebedelsti ir gyvendinti šias nuostatas; ragina Komisiją apytikriai apskaičiuoti, kaip naujosios nuostatos galimai paveiktų asignavimus mokėjimams, taip pat įvertinti, kaip siūlomas nukrypimas nuo automatiško įsipareigojimų panaikinimo taisyklės (taisyklė „N+2, N+3“) paveiktų biudžetą;
41. pabrėžia, kad išlaidų įgyvendinimas ir jų kokybė turi būti orientacinis principas užtikrinant optimalų ES biudžeto lėšų naudojimą; ragina Komisiją ir valstybes nares stengtis siekti šio tikslo ir atidžiai stebėti, kaip jose įgyvendinama įvairių sričių politika;
2 išlaidų kategorija
42. reiškia susirūpinimą dėl siauros 2 išlaidų kategorijos maržos: jeigu žemės ūkio prekių kainos kis taip, kaip pastaraisiais metais, gali būti pradėta taikyti pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 11 straipsnį nustatyta finansinė disciplina; ragina Komisiją atidžiai stebėti žemės ūkio rinkas ir užkirsti kelią šiai padėčiai; nesutinka, kad 2011 m. biudžeto 2 išlaidų kategorijos marža pakankama;
43. primena, kad antroji ES ekonomikos gaivinimo plano dalis (plačiajuostis interneto ryšys kaimo vietovėse) 2010 m. finansuojama iš kaimo plėtrai skirtos biudžeto eilutės (420 mln. eurų) ir kad 2011 m. naujų įsipareigojimų nenumatyta;
44. primena, kad panaikinus skirtumą tarp privalomų ir neprivalomų išlaidų iš esmės pakis tradicinis tarpinstitucinis dialogas, ir patvirtina, kad dėl sunkumų prognozuojant žemės ūkio rinkų pokyčius ketina įvairiais procedūros etapais atidžiai tikrinti visus asignavimus; todėl, siekdamas užtikrinti konstruktyvų ir veiksmingą sprendimų priėmimą Taikinimo komitete, ragina Komisiją kuo anksčiau pateikti savo taisomąjį raštą dėl žemės ūkio;
45. atsižvelgdamas į nenutrūkstamą senėjimo procesą pabrėžia, jog siekiant, kad žemės ūkis ir toliau būtų konkurencingas ir pajėgtų spręsti naujus, Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo metu iškeltus, aplinkos apsaugos uždavinius, būtina stengtis užtikrinti kartų kaitą;
46. tikisi, kad kova su klimato kaita ir toliau bus vienas iš svarbiausių 2010 m. ir 2011 m. ES politinės darbotvarkės, parengtos pasibaigus Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimui, klausimų, ir primena, kad remiantis platesniu metodu atsakomybė už tvarų vystymąsi pereina ateities kartoms; ragina Komisiją parengti aiškų veiksmų planą ir asignavimų panaudojimo pagal ES kovos su klimato kaita veiksmų programą tvarkaraštį; atkreipia dėmesį į didžiulį transporto sektoriaus potencialą kovojant su klimato kaita ir ragina Komisiją teikti prioritetą visų rūšių transporto dekarbonizacijos priemonėms; primena, kad šios eilutės rezervo lėšų panaudojimas priklausys nuo Komisijos pasiūlymų;
47. primena svarbiausią bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslą, t. y. užtikrinti rinkos stabilizaciją, saugumą ir vartotojams bei gamintojams priimtinas kainas, ir todėl ragina Komisiją į 2011 m. biudžetą įtraukti priemones, kurios būtinos naujų, su ekonomine krize susijusių, reikmių klausimams spręsti;
48. ragina Komisiją pateikti į 2010 m. biudžetą įtrauktų kovos su pieno sektoriaus krize priemonių įgyvendinimo ataskaitą ir parengti ilgalaikį metodą, kuriuo remiantis ateityje būtų stengiamasi užtikrinti stabilias kainas pieno ir kitų pagrindinių prekių rinkose, bei pateikti konkretų su tuo susijusį pasiūlymą;
3a išlaidų kategorija
49. pakartoja, kad ketina išsaugoti tokį finansavimą, kurio pakaktų Europos Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei sukurti, ir pabrėžia visapusiško ir veiksmingo esamų šios srities priemonių įgyvendinimo, taikymo ir vertinimo svarbą; mano, kad šiuo tikslu būtina iš naujo įvertinti finansinių priemonių tinkamumą ir turimus šios srities išteklius atsižvelgiant į Stokholmo programos tikslus, pvz., migracijos, sienų kontrolės ir valdymo, duomenų apsaugos ir kovos su terorizmu srityse; šiomis aplinkybėmis primena, kad netrukus bus atliekamas daugelio šios srities programų vidurio laikotarpio persvarstymas, taigi gali prireikti iš naujo svarstyti joms paskirtas finansines priemones;
50. laikosi nuomonės, kad toliau plėtojant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę itin svarbu stiprinti imigracijos politiką ir remti imigrantų integraciją; todėl mano, kad politinis prioritetas turi būti teikiamas atskirų valstybių narių imigracijos politikos derinimo veiksmams ir imtasi ES lygmens priemonių, reikalingų užtikrinti tvirtai saugumo reikalavimų ir kovos už pagrindines žmogaus teises pusiausvyrai;
51. ketina nuodugniai tikrinti, kaip tvarkomos lėšos, skiriamos didelių duomenų tinklų sistemoms, ypač ne kartą vėlavusioms ir regresavusioms perėjimo iš pirmosios Šengeno informacinės sistemos (SIS I) prie antrosios (SIS II) operacijoms, ir tik tada spręsti, ar skirti šioms sistemoms pirmiau numatytą finansavimą, be to, kol laukiama tolesnės analizės ir bandymų rezultatų, išsisaugo teisę pasilikti rezerve bet kokias su perėjimu prie SIS II susijusias lėšas;
52. ypač daug dėmesio skirs įgyvendinamoms naujovėms, pvz., visiškam Europolo priskyrimui Bendrijos kompetencijai, taip pat Europos prieglobsčio paramos tarnybos įsteigimui ir finansinių agentūros FRONTEX reikmių patikrai;
3b išlaidų kategorija
53. primena, kad pagal šią išlaidų kategoriją finansuojami įvairiausi veiksmai jaunimo srityje, kurių imamasi pagal daugiametes programas, pvz., pagal programas „Veiklus jaunimas“, „Kultūra“, „Europa piliečiams“, taip pat organizuojant metinius renginius, įskaitant specialiąsias olimpines žaidynes ir renginį „Erasmus Mundus“
Primenama, kad ši konkreti programa priskirta 1a išlaidų kategorijai. ; todėl ketina remti tas su šiuo klausimu susijusias ES programas, kurios tiesiogiai susijusios su 2011 m. biudžeto prioritetais, ir atidžiai stebėti, kaip jos įgyvendinamos kokybiniu ir kiekybiniu požiūriais; tačiau apgailestauja, kad 2011 m. šios išlaidų kategorijos viršutinė riba tik 15 mln. eurų viršija 2010 m. patvirtintą biudžetą;
54. pabrėžia, kad sistemingas vienos iš biudžeto valdymo institucijų vykdomas šioms programoms skiriamų lėšų mažinimas yra nepagrįstas ir neigiamai veikia programos „Europa piliečiams“ vystymą;
4 išlaidų kategorija
55. primena nuolatinį, beveik nepakeliamą, spaudimą dėl ES, kaip pasaulinės veikėjos, veiklos finansavimo, kadangi net jeigu esama didelio noro įtvirtinti savo prioritetus ir atsakomybę visame pasaulyje, šią veiklą klampina žemos finansinės maržos ir nenuspėjamos bei vis dažnesnės krizės trečiosiose šalyse; pažymi, kad Europos Sąjungai reikalingos priemonės, kurias taikant būtų nuosekliau ir adekvačiau reaguojama į nenumatytus pasaulinius iššūkius, ir ypač pabrėžia, kad 2011 m. gali nepakakti biudžeto lėšų bendrajai užsienio ir saugumo politikai (BUSP) vykdyti; apgailestauja, kad padidėjus bet kuriam metiniam programos paketui bus daromas dar didesnis spaudimas dėl 4 išlaidų kategorijos;
56. pažymi, kad atsižvelgiant į Parlamento BUSP ir bendrosios saugumo ir gynybos politikos (BSGP) biudžeto prerogatyvas, kurios nustatytos pagal Lisabonos sutartį, būtina persvarstyti 2006 m. tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės disciplinos, be to, būtina parengti naujas lankstaus BUSP biudžeto panaudojimo civilinėms BSGP pagrindu organizuojamoms misijoms taisykles ir užtikrinti visapusišką karinių krizių valdymo operacijų skaidrumą, ypač kai jis susijęs su pradinio fondo lėšų naudojimu;
57. pažymi, kad priėmus 2010 m. taisomąjį biudžetą 2011 m. bus pirmieji metai, kai visu pajėgumu veiks Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT); ketina užtikrinti EIVT administracinius išteklius, būtinus jos misijai vykdyti, ypač kai tai susiję su civilinių krizių valdymo pajėgumais, tačiau primena, kad Parlamentas, vadovaudamasis sutarties nuostatomis ir visapusiškai atsižvelgdamas į bendrą siekį užtikrinti aktyvesnį jo dalyvavimą formuojant ir kontroliuojant ES išorės santykius, atidžiai tikrins EIVT biudžetą ir vykdys šios tarnybos biudžeto kontrolę; primena, kad įgyvendinant EIVT įsteigimo planą būtina užtikrinti visapusišką biudžeto skaidrumą ir kad dėl šios tarnybos sui generis pobūdžio greičiausiai bus sukurtas naujas ES biudžeto skirsnis;
58. reiškia susirūpinimą dėl to, kad turima labai mažai informacijos apie ES įsipareigojimų remti su klimato kaita kovojančias besivystančias šalis finansavimą, ir primena, kad šis įsipareigojimas nebuvo numatytas DFP; primygtinai pabrėžia, kad šių priemonių finansavimas turi papildyti šiuo metu skiriamas oficialios pagalbos vystymuisi (OPV) lėšas;
59. dar kartą patvirtina savo tvirtą įsipareigojimą visomis išgalėmis padėti Haičio žmonėms atsigauti po jų šalį suniokojusio žemės drebėjimo; ragina Komisiją parengti kuo ambicingesnį pagalbos Haičiui planą remiantis išsamiu reikmių vertinimu; primena, kad šis planas neturėtų kelti grėsmės dabartiniams įspareigojimams kitų besivystančių ir mažiau išsivysčiusių šalių atžvilgiu ir kad pagal jį turėtų būti numatyti nauji finansavimo šaltiniai; todėl primena EP poziciją dėl nuolatinių ES civilinės apsaugos pajėgų sukūrimo ir dar kartą ragina Komisiją į tai atsižvelgti bei parengti konkrečius pasiūlymus;
60. pažymi, kad šiuo metu ES ne tik įgyvendina programas, bet ir mobilizuoja visus savo išteklius siekdama remti taikos palaikymo ir atkūrimo pastangas konfliktų zonose, t. y. Gruzijoje, Afganistane, Artimuosiuose Rytuose ir į pietus nuo Saharos esančiose Afrikos šalyse, ir mano, kad nepriimtina esamus prioritetus keisti į naujus;
61. primena, kad svarbu užtikrinti tinkamą finansavimą Vakarų Balkanų regionui stabilizuoti ir laipsniškai jam integruoti į Europos Sąjungą;
62. pabrėžia, kad ES labai svarbi Rytų partnerystė – sudėtinė jos vykdomos kaimynystės politikos dalis – ir pakartoja, kad pritaria siūlomai jos programai; mano, kad lygiai taip pat svarbu užtikrinti adekvatų finansinį paketą, pagal kurį būtų atspindėtas ES įsipareigojimas pietinių kaimynių atžvilgiu;
63. primena, kad priėmus Ženevos susitarimą dėl prekybos bananais per taikinamąjį posėdį 2010 m. biudžeto klausimu neaptartas papildomų prekybos bananais priemonių finansavimas; kategoriškai nepritaria siūlymui šiam finansavimui, kuris nebuvo numatytas DFP, taikyti pagal 4 išlaidų kategoriją numatytą maržą (25 mln. EUR per metus) ir laikosi nuomonės, kad sprendžiant šį klausimą turėtų būti priimtas tinkamas daugiamečio finansavimo sprendimas;
5 išlaidų kategorija
64. siekdamas, kad ES lėšos būtų naudojamos veiksmingai ir tikslingai, pageidauja atidžiai įvertinti su šia išlaidų kategorija susijusią padėtį, kai tik bus gauta daugiau informacijos apie faktinius Komisijos prašymus, numanomus augimo rodiklius ir bendrą veiksmų laisvę atsižvelgiant į viršutinę išlaidų ribą, nustatytą pagal DFP;
65. pabrėžia, kad būtina skaidriai ir įžvalgiai spręsti daugelį klausimų, darančių didelį poveikį biudžetui, pvz., dėl personalo reikmių, pensijų, sąnaudų ir energijos požiūriais veiksmingų pastatų politikos, taip pat dėl dislokavimo, užsakomųjų darbų ir administracinių bei veiklos funkcijų palyginimo bei tendencijų;
66. pažymi, jog 2009 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino, kad atlyginimai ir pensijos bus padidinti 1,85 proc. – tai pusė procentinės dalies, kuri turi būti taikoma remiantis vadinamuoju metodu, ir kad atsižvelgiant į bylos, kuri pradėta pagal Komisijos ir Europos Parlamento pateiktą skundą, svarstymo teisme rezultatus, skirtumas, kuris atgaline data bus išmokėtas visoms institucijoms, gali siekti maždaug 135 mln. EUR;
67.primena, kad nors Komisija prognozavo, jog 2010 m. augimas sieks tik 0,9 proc., ji neatsižvelgė į daugelį administracinių sričių, kurios išties finansuojamos ne pagal šią išlaidų kategoriją skiriamomis lėšomis, pvz., į techninės ir administracinės pagalbos biudžeto eilutes (buvusios BA eilutės), į vykdomųjų agentūrų (išskyrus mokslinių tyrimų agentūras) ir administracines decentralizuotoms agentūroms skirtas išlaidas, taip pat į tiesioginius ir netiesioginius mokslinius tyrimus; ragina Komisiją pateikti nuomonę dėl kriterijų, kurie turi būti taikomi siekiant nustatyti visas administracines išlaidas, ir toliau teikti aiškų 5 išlaidų kategorijai nepriskiriamų sričių aprašymą; ragina į 5 išlaidų kategoriją įtraukti visas administracines išlaidas;
68. ragina Komisiją pateikti atnaujintą patikrinimo ataskaitą siekiant aiškiai analizuoti personalo reikmes ir į jas atsižvelgti;
Decentralizuotos agentūros
69. kai tai susiję su decentralizuotų agentūrų finansavimu, skatina Komisiją tęsti politiką, kuri buvo vykdoma įgyvendinant pastarųjų metų biudžetą, t. y. sprendžiant dėl siūlytinų subsidijų atsižvelgti į perviršį, kuris atsiranda įgyvendinant šių agentūrų biudžetus; reikalauja, kad agentūros, kurios tam tikru būdu priklauso nuo pajamų, gaunamų iš mokesčių, ir toliau galėtų visapusiškai naudoti asignuotąsias pajamas, kad būtų užtikrinamas joms reikalingas biudžetinis lankstumas; palankiai vertina tai, kad kartu su Komisijos biudžeto projektu pateiktame darbo dokumente dėl organų, nurodytų Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 185 straipsnyje, pateikiama skaidri informacija apie metines subsidijas;
70. tikisi, kad tarpinstitucinė darbo grupė netrukus atnaujins su decentralizuotomis agentūromis susijusį darbą, ir dar kartą patvirtina, kad tikisi, jog ši grupė gebės parengti patikimas išvadas, į kurias atsižvelgdamos institucijos galės sutarti dėl bendro požiūrio į decentralizuotų agentūrų steigimą, valdymą ir finansavimą, taip pat į jų vietą tarp kitų Europos Sąjungos institucijų;
2011 m. metinio biudžeto tvirtinimo procedūra
71. pabrėžia, kad 2011 m. biudžeto tvirtinimo procedūra bus pirmoji, kuri vyks vadovaujantis tik naujomis pagal Lisabonos sutartį patvirtintomis taisyklėmis; primena, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitarė dėl pereinamųjų priemonių, kurios bus taikomos biudžeto procedūrai įsigaliojus Lisabonos sutarčiai
Žr. 2009 m. gruodžio 15 d. rezoliucijos dėl 2009 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucijos „2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektas su Tarybos pakeitimais (visi skirsniai)“ 5 priedą. ir kol neįsigalios teisės aktai (naujas reglamentas dėl DFP, persvarstytas finansinis reglamentas ir galimas liktinis tarpinstitucinis susitarimas), kurie reikalingi su šiais klausimais susijusioms taisyklėms apibrėžti;
72. mano, jog siekiant, kad būtų užtikrinta sklandi 2010 m. biudžeto procedūra, Parlamentas, Taryba ir Komisija turi susitarti dėl Taikinimo komiteto organizacijos, parengimo ir veiklos principų ir modalumų, kaip numatyta jungtinio pareiškimo 7 dalyje; pabrėžia, kad šie principai turi atitikti Parlamento rezoliucijos dėl Lisabonos sutarties finansinių aspektų
2009 m. gegužės 7 d. rezoliucija. ir rezoliucijos dėl pereinamojo laikotarpio procedūrinių gairių biudžeto klausimais, atsižvelgiant į įsigaliosiančią Lisabonos sutartį
2009 m. lapkričio 12 d. rezoliucija. , principus; paveda Biudžeto komitetui derėtis dėl šių principų su Taryba ir Komisija;
73. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, ir Audito Rūmams.