Istorinė Europos suskaldymo ir susivienijimo atmintis
Institucijos
2009-10-30 - 13:11
1939 m. rugpjūčio 23 d. Molotovo-Ribbentropo paktas pusei amžiaus suskaldė Europą © Belga/Farabola/Leemage Šiemet Europa prisimena du svarbius istorinius įvykius, minėdama 70-tąsias ją suskaldžiusio Molotovo-Ribbentropo pakto metines bei Berlyno sienos griūties 20-metį. Apie tai, kaip nuo Stalino ir Hitlerio sąmokslo iki Berlyno sienos griūties pusę amžiaus padalyta Europa bando įsisąmoninti savo praeities žaizdas ir įvertinti totalitarinių režimų nusikaltimus, kalbėjo į Europos Parlamente surengtą konferenciją susirinkę politikai, istorikai ir visuomenės veikėjai.
Globojant EP pirmininkui Jerzy Buzek vykusią konferenciją „Europa 70 metų po Molotovo-Ribbentropo pakto“ spalio 14 d. surengė Baltijos valstybių parlamentai, dalyvaujant ES Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai ir Europos Komisijai.
Kitokia Europa
Vokietijos ir Sovietų Sąjungos 1939-ųjų rugpjūčio 23 d. pasirašytas paktas sukūrė „siaubingą dviejų totalitarinių režimų – nacizmo ir komunizmo – sąjungą“, – 70-osioms Molotovo-Ribbentropo pakto metinėms skirtoje konferencijoje kalbėjo Europos Komisijos primininko pavaduotojas Jacques Barrot.
„Šiandien gyvename kitokioje Europoje, kurios pagrindas turi būti solidarumas. Visų formų solidarumas – ne tik ekonominis, socialinis, bet ir politinis“, – pradėdamas konferenciją akcentavo Europos Parlamento pirmininkas Jerzy Buzek, ragindamas Europą su pasauliu kalbėti vienu balsu.
Bendra Europos atmintis
Bendros Europos istorinės atminties suvienijimo ir praeities suvokimo stiprinimo būtinybė – tokie svarbiausi konferencijos leitmotyvai.
Latvijos universiteto istorikas Aivars Stranga savo pranešime pabrėžė, jog bendros istorinės atminties trūkumas kelia susikalbėjimo problemas ir kliūtis bendros ateities formavimui. „Europos Sąjunga turi turėti bendrą istorinį naratyvą“, – pabrėžė jis.
Konferencijos dalyviai ragino stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą siekiant plėsti istorijos žinias: Estijos Parlamento narys Mart Laar siūlė pagalvoti apie naujų mokymo priemonių kūrimą.
Sugriautas tautų kalėjimas
Nors nuo Berlyno sienos griuvimo jau prabėgo 20-metis, ar Vakarų šalys tikrai suvokė, kas pusę amžiaus vyko kitoje sienos pusėje? „Dviejų Europų – demokratinės ir sovietinės – kūrimas baigėsi niūrios ir kruvinos Berlyno sienos atsiradimu“, – kalbėjo parlamentaras Vytautas Landsbergis.
Europarlamentaras priminė, į Europos Sąjungą prieš penkerius metus įstojusios valstybės daugybę metų praleido „didžiuliame visą Vidurio ir Rytų Europą apėmusiame kalėjime, ...kuriame kalėjo šimtai milijonai žmonių“.
„Sienos sugriovimas reiškė šio kalėjimo sunaikinimą bei politinio ir kultūrinio Europos padalijimo pasmerkimą“, – kalbėjo V. Landsbergis.
Nežinantys ir nežinomieji
Dauguma pasisakiusiųjų pabrėžė, jog Vakarų Europa neįsisąmonino tamsaus komunistinio laikotarpio pasekmių milijonams kitoje geležinės uždangos pusėje gyvenusių žmonių ir komunistinių režimų padarytų nusikaltimų.
„Problemos kyla bandant lyginti abu totalitarinius režimus. Neverta bandyti lyginti holokausto ir Stalino režimo“, – kalbėjo Varšuvos universiteto dėstytojas Kazimierz Woycicki.
Švedijoje įsikūrusio Komunizmo nusikaltimų tyrimo instituto pabrėžė, jog Vakaruose jaučiamas istorinių žinių trūkumas – sakykime, nemažai žmonių mano, jog Berlyno sieną pastatė naciai.
20091023STO63119 Europos Parlamente – konferencija 70-osioms Molotovo-Ribbentropo pakto metinėms atminti 1989-ieji – lemtingi istorinių pokyčių metai Baltijos kelias: 20-mečiui prabėgus Uždangos, dalijusios Europą, griūtis Europa 1989-2009 m.
LT
1
PHOTO
20090515PHT55933.jpg
LT
6
LINK
http://www.europa1989-2009.eu
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091015IPR62573 LT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090826STO59792 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090708STO57793 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090626STO57490 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
