7.12.2011 B7-0683/2011 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pateiktas siekiant užbaigti diskusijas dėl Komisijos pareiškimo
pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį
dėl 2012 m. Komisijos darbo programos ( 2011/2834(RSP) )
Alexander Graf Lambsdorff
ALDE frakcijos vardu
PE472.848v01-00 B7‑0683/2011 Europos Parlamento rezoliucija dėl 2012 m. Komisijos darbo programos ( 2011/2834(RSP) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Komisijos 2012 m. darbo programos,
– atsižvelgdamas į galiojantį pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ypač į jo 4 priedą,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,
A. kadangi 2011 m. pabaigoje turi būti atlikta pagrindų susitarimo peržiūra atsižvelgiant į praktinę patirtį, o tai taip pat sudarys galimybę pagerinti vidaus darbo metodus, pvz., susijusius su nuolatiniu dialogu, skaidrumo gerinimu ir komitetų indėlio integravimu, ir, remiantis turima patirtimi, sudaryti patikimą pagrindą Parlamento prioritetų rengimui;
B. kadangi finansų krizė ir jos įveikimo priemonės iki šiol daro didelį poveikį valstybių narių ekonomikai ir euro zonos stabilumui;
C. kadangi Komisija turi veikti visapusiškai išnaudodama savo teisinius įgaliojimus ir politinį autoritetą; kadangi Europos Sąjunga negalės veikti efektyviai, jei Komisija nenustatys, nesuformuluos ir neskatins bendrų savo valstybių ir piliečių interesų ir tinkamai nevykdys savo pareigų, susijusių su sutarčių ir ES teisės nuostatų taikymo priežiūra;
D. kadangi Europos Komisijai tenka pagrindinis vaidmuo formuojant ES ateitį, ir savo būsimą darbo programą ji turėtų panaudoti Sąjungos tikslams ir vertybėms propaguoti, atsakomybei už ES projektą stiprinti, ES iš krizės išvesti ir jos atstovavimui bei garbingoms pozicijoms pasaulyje užtikrinti;
E. kadangi vienas iš Komisijos uždavinių rengiant programą yra panaikinti savo vidinį pasenusį sektorinį metodą ir vietoj jo sukurti politikos krypčių sinergiją, užtikrinti tikslų ir metodų nuoseklumą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių principų, kaip antai nediskriminavimo, pagarbos pagrindinėms teisėms, lygybės prieš įstatymą, visose jos teisėkūros ir ne teisėkūros priemonėse;
STABILIOS IR ATSAKINGOS EUROPOS KŪRIMAS
1. primena, kad ES biudžete turi atsispindėti ES politikos prioritetai; pakartoja, kad reikia sutelkti nuosavų išteklių ir padidinti investicijas ES lygiu, kurie padėtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus;
2. todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl naujos DFP (2014–2020) ir dėl išsamios nuosavų Europos Sąjungos išteklių sistemos reformos;
3. primena, kad ES lygmeniu reikia vykdyti atvirą ir konstruktyvų dialogą ir bendradarbiauti Sąjungos daugiametės finansinės programos (DFP) tikslų, apimties ir krypties ir jos įplaukų sistemos reformos klausimais; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina 2011 m. spalio 20–21 d. aukšto lygio konferencijos dėl daugiametės finansinės programos 2014–2020 m. ir dėl nuosavų išteklių rezultatus, taip pat tai, kad buvo įtraukti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų nariai, ir palankiai vertina Danijos vyriausybės įsipareigojimą surengti antrą panašią konferenciją per jos pirmininkavimo laikotarpį;
4. primena savo DFP po 2013 m. gaires, patvirtintas Specialiojo politinių išbandymų ir biudžeto išteklių siekiant tvarios Europos Sąjungos po 2013 m. komiteto pranešimu dėl ateities investicijų: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai; primena, kad Europos Parlamento pritarimas, grindžiamas Biudžeto komiteto ataskaita, yra privalomas, kad Taryba galėtų patvirtinti DFP; primena, kad remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 312 straipsnio 5 dalies ir 324 straipsnio nuostatomis turi būti užtikrintas tinkamas Europos Parlamento dalyvavimas derybose dėl naujosios daugiametės finansinės programos;
5. primena, kad remiantis Lisabonos sutarties nuostatomis būtina užtikrinti abipusį Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos bendradarbiavimą prieš Europos Parlamentui pritariant DFP reglamentui ir reglamentui, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos priemonės, taip pat prieš jam pateikiant nuomonę dėl visų kitų su nuosavais ištekliais susijusių teisės aktų tekstų;
6. primena, kad pajamų ir išlaidų reformos susijusios, todėl reikalauja tvirtai įsipareigoti derybose dėl kitos DFP aptarti pasiūlymus dėl nuosavų išteklių;
7. mano, kad daugiau dėmesio turėtų būti skirta jaunimo nedarbui, kurio mastas kelia didžiulį susirūpinimą, taip pat per anksti mokyklas paliekančių jaunuolių problemai. Siekiant padėti jaunimui rasti darbą ar mokymo vietą per keturis mėnesius nuo mokyklos baigimo reikėtų skatinti tokias priemones, kaip jaunimo garantija;
8. primena, kad dabartinės ekonominės krizės sąlygomis išsilavinimas, mokymai ir kūrybiškumas yra itin svarbūs veiksniai, kurie Europoje padės plėtoti inovacijas, produktyvumą ir augimą; todėl pabrėžia, kad svarbu, jog naujoms daugiametėms programoms „Erasmus visiems“ ir „Kūrybinga Europa“ būtų skirta daugiau biudžeto lėšų, kad būtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ ir švietimo tikslai bei įgyvendintos pavyzdinės iniciatyvos; ragina Komisiją spręsti švietimo standartų skirtumų ES valstybėse problemą, taip pat ragina visoje ES siekti visuotinio diplomų pripažinimo. Taip būt panaikintos kliūtys studentų ir darbo ieškotojų judumui;
9. pabrėžia, kad labai svarbu tinkamai ir laiku perkelti ES teisės aktus į valstybių narių nacionalinę teisę ir ragina Komisiją pasinaudoti savo vykdomosios valdžios galiomis ir, jei reikia, pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras, siekiant užtikrinti tinkamą perkėlimą į nacionalinę teisę ir veiksmingą vykdymą;
10. palankiai vertina tai, kad Komisija dažniau nutraukia mokėjimus, jei valstybė narė nuolat patiria sunkumų tinkamai apskaičiuoti ES fondų išmokas; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse nuolat pasitaiko piktnaudžiavimo atvejų; todėl ragina Komisiją pasinaudoti mokėjimų sustabdymo priemone, o nuolatinius pažeidėjus paduoti į Europos Teisingumo Teismą;
11. ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą Europos prokurorui;
Finansinio sektoriaus reforma
12. pabrėžia, kad tebesitęsiančią ir vis gilėjančią valstybės skolos krizę reikia skubiai spręsti stiprinant ekonominį valdymą; apgailestauja, kad Komisijos darbo programoje šiuo klausimu nenumatyta jokių priemonių; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip sušvelninti krizę, įskaitant skolos grąžinimo paktą, kuris būtų siejamas su bendruoju grąžinimo fondu ir Europos valiutos fondu;
13. ragina Komisiją sukurti valstybės kredito įsipareigojimų nevykdymo sistemą, kuri leistų nemokioms šalims atgauti konkurencingumą euro zonoje; primygtinai ragina Komisiją parengti taisykles, kurias taikant būtų toliau stiprinamas stabilumo ir augimo paktas, ir pradėti taikyti visišką papildomų priemonių vykdymo automatiškumą siekiant, kad šių taisyklių būtų laikomasi;
14. atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija įgyvendino 2011 m. rugsėjo 28 d. (kai buvo balsuojama dėl ekonominės valdysenos paketo) prisiimtą įsipareigojimą parengti žaliąją knygą dėl stabilumui užtikrinti skirtų obligacijų išleidimo pagrįstumo; pripažįsta, kad Komisija savo žaliojoje knygoje numato euro zonos narių likusios skolos pasidalijimo potencialią naudą ir mano, kad tai svarbus tolesnių svarstymų išeities taškas;
15. ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kad strategijos „ES 2020“ tikslai būtų teisiškai įpareigojantys, taip pat pateikti pasiūlymų dėl valstybių narių konvergenijos kodekso, kuriame būtų numatyti minimalūs ir maksimalūs standartai, taikomi pagrindiniams jų ekonomikos ramsčiams;
16. atkreipia dėmesį į dabartinėje ir ankstesnėje darbų programose pateiktą plataus užmojo finansų rinkų ir paslaugų reformų darbotvarkę, tačiau pažymi, kad Komisija vėluoja jas vykdyti; ragina Komisiją sparčiau vykdyti ir užbaigti finansų rinkų reformą;
17. pabrėžia, kad reikia daryti pažangą rengiant teisės aktus, kuriais vadovaujantis visi ES piliečiai turėtų prieigą prie bankininkystės paslaugų, taip pat pabrėžia, kad reikia veiksmingai kurti bendrą mokėjimų eurais erdvę;
18. ragina Komisiją užkirsti kelią bet kokiems EPI biudžeto sumažinimams ir veiksmingai spręsti žmogiškųjų išteklių klausimą jos direktoratuose, kurie sprendžia ekonomikos ir finansų sričių klausimus, kylančius dėl dabartinės padėties ir įstatymų leidėjų sprendimų;
TVARAUS AUGIMO IR SOLIDARUMO EUROPOS KŪRIMAS
Bendroji rinka augimui skatinti
19. ragina, kad Komisija, taikydama poveikio MVĮ tyrimą, būtų nuoseklesnė, nes šis tyrimas nebuvo tinkamai ir nuosekliai taikytas visiems naujiems teisėkūros pasiūlymams, ypač nacionaliniu lygmeniu; todėl ragina Komisiją parengti poveikio MVĮ tyrimo, kuris turi būti taikomas ES ir nacionaliniu lygiu, minimalius standartus ir reikalavimus, grindžiamus geriausia patirtimi; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Komisiją parengti pernelyg didelio teisinio reguliavimo stebėjimo mechanizmą, kad valstybės narės nepersistengtų įgyvendindamos ES teisės aktus ir neiškreiptų vienodų sąlygų vidaus rinkoje;
20. ragina Komisiją pasiūlyti naujų iniciatyvų, kurias įgyvendinant būtų pagerinta MVĮ prieiga prie finansavimo, ir parengti vadinamąją antros galimybės koncepciją verslininkams siekiant sugrąžinti smulkius verslininkus į verslą;
21. ragina Komisiją pasiūlyti plataus užmojo vartotojų darbotvarkę, kuri, padidinus informacijos kiekį ir palengvinus vartotojų teisių vykdymą vidaus rinkoje, suteiktų jiems daugiau galių;
22. primena, kad būtina iš esmės persvarstyti bendrą gaminių saugos direktyvą, kuri užtikrina vartotojų sveikatą ir saugumą, bet taip pat palengvina prekybą prekėmis, ypač MVĮ; ragina Komisiją pasiūlyti naują, daugelį sričių apimančią direktyvą dėl visų produktų rinkos stebėjimo. Ši direktyva taip pat turėtų sudaryti teisinį pagrindą centrinės koordinavimo įstaigos, kuri padėtų valstybėms narėms bendradarbiauti prižiūrint rinką, steigimui;
23. pabrėžia, kad reikia kurti konkurencijos ir vartotojų apsaugos politikos sąsajas, taip pat ir Europos lygmens kolektyvinio žalos atlyginimo pavienėms konkurencijos teisės pažeidimų aukoms formą, pagrįstą savanoriško dalyvavimo (angl. opt-in ) principu ir atsižvelgiant į 2009 m. kovo 26 d. Europos Parlamento rezoliucijoje nustatytus kriterijus, kuriais remiantis kompensacija turėtų būti išmokama nustatytų asmenų grupei arba jos paskirtam asmeniui ir atlyginama tik iš tikrųjų patirta žala; ragina Komisiją apsvarstyti, kaip toks mechanizmas galėtų būti įtrauktas į esamą nacionalinės teisės sistemą;
24. ragina Komisiją parengti profesinių kvalifikacijų direktyvos plataus užmojo reformą, kad būtų skatinamas tikras ES darbuotojų mobilumas: turėtų būti supaprastintos automatiško pripažinimo procedūros, drauge laikantis ligonių saugos reikalavimų, skatinamas ką tik baigusių mokslo įstaigas asmenų judumas ir persvarstytas tam tikrų profesijų ar tam tikrų jų sričių reguliavimas;
25. palankiai vertina paskelbtą žaliosios knygos dėl internetinių lošimų tęsinį; ypač ragina Komisiją skubiai vykdyti visas pradėtas pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir 2012 m. pasiūlyti teisinę vartotojų apsaugos priemonę ir teisiškai įpareigojančius minimalius standartus;
26. ragina Komisiją parengti teisingumo augimo labui programą, pagal kurią įmonėms ir vartotojams būtų sudarytos geresnės sąlygos siekti teisingumo;
27. todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymų dėl teisės aktų projektus dėl alternatyvaus ginčų vartotojų bylose sprendimo, nes tai bus veiksminga paskata siekiant didinti augimą ir stiprinti vartotojų pasitikėjimą; taip pat palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti teisinę alternatyvaus įmonių ginčų sprendimo priemonę siekiant pagerinti galimybes kreiptis į teismus ir padidinti įmonių, ypač MVĮ, pasitikėjimą prekyba tarptautinėje rinkoje;
28. palankiai vertina Komisijos pasiūlymo dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės projektą, kuris padės pašalinti pagrindines kliūtis sudarant tarpvalstybinius sandorius, padidinti vartotojų ir įmonių pasitikėjimą ir pagerinti sklandų vidaus rinkos veikimą;
29. laukia Komisijos pasiūlymo dėl kolektyvinio žalos atlyginimo, kuris turėtų suteikti piliečiams ES lygmens horizontaliąją priemonę. Ją taikant vartotojai ir įmonės galėtų lengviau kreiptis dėl žalos atlyginimo, nes jie panašias pretenzijas galėtų kelti kartu, taip sumažindami sąnaudas ir pagerindami galimybes kreiptis į teismus;
30. ragina Komisiją iš naujo svarstyti nemokumo reglamentą, kad būtų pagerintas tarpvalstybinių nemokumo procedūrų veiksmingumas ir efektyvumas;
31. ragina pagerinti viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerysčių darbą; šiuo metu jos tinkamai nedirba dėl nelanksčios programų finansinės struktūros;
32. primygtinai ragina Komisiją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programose vadovautis požiūriu, kuriuo remiantis būtų labiau toleruojama rizika ir kuris būtų labiau grindžiamas pasitikėjimu, siekiant mažinti biurokratiją ir paskatinti inovatyvių įmonių dalyvavimą projektuose;
33. ragina EIB imtis pagrindinio vaidmens finansuojant įmonių veiklą mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, ypač vykdant pramonės inovacijų ir švarių technologijų projektus;
34. palankiai vertina tai, kad planuojama priimti e. autentiškumo nustatymo ir e. atpažinties sistemų tarpvalstybinio pripažinimo ir sąveikos, taip pat e. sąskaitų faktūrų teisinį pagrindą, ir pabrėžia, kad šie pasiūlymai svarbūs įgyvendinant ES bendrąją skaitmeninę rinką ir siekiant tolesnių kibernetinio saugumo strategijos tikslų;
35. apgailestauja dėl to, kad vėluojama priimti sprendimus dėl kolektyvinio teisių valdymo, ragina pateikti išsamų plataus užmojo pasiūlymą siekiant palengvinti Europos bendrosios skaitmeninio turinio rinkos plėtrą ir suteikti daugiau tarptautinių paslaugų visos Europos Sąjungos vartotojams;
36. palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl naujojo tarptinklinio ryšio reglamento ir primygtinai ragina Komisiją, kaip derybų tarpininkę, dėti visas pastangas, kad būtų patvirtinta plataus užmojo sutartis Danijos pirmininkavimo Tarybai metu;
37. ragina Komisiją pateikti gaires ir paaiškinti, kaip turėtų būti įgyvendinama telekomunikacijos teisės aktų sistema siekiant užtikrinti tinkamai veikiančią ir konkurencingą bendrąją skaitmeninę rinką. Taip būtų sukurtas teisinis tikrumas ir skatinamos investicijos į infrastruktūrą ir į skaitmenines paslaugas;
38. primena didėjančią intelektinės nuosavybės teisių (INT) svarbą ekonomikos augimui ir Europos kūrybiniam potencialui ir pabrėžia, jog būtina užtikrinti tinkamą šių teisių apsaugą; ragina Komisiją pateikti skubių tolesnių priemonių kartu su konkrečiais peržiūros pasiūlymais šioje srityje, įskaitant direktyvos dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo įgyvendinimą; labai ragina kuo greičiau patvirtinti persvarstytas prekės ženklų direktyvas ir reglamentą; pabrėžia INT svarbą kultūros ir kūrybiškumo pramonei bei prieigai prie kultūros prekių ir paslaugų;
Įtraukiose visuomenėse suteikti daugiau galimybių žmonėms
39. ragina formuoti tvirtą ES masto sanglaudos po 2013 m. politiką ir parengti ją taip, kad į būsimą sanglaudos politiką būtų integruojami esami fondai ir programos, užtikrinami pakankami finansiniai ištekliai, o politika būtų suderinta su strategijos „ES 2020“ tikslais, drauge sukuriant papildomą vertę, kurią lemia sąveika su kitomis vidaus politikos kryptimis; tikisi, kad Komisija atliks konstruktyvų tarpininkavimo vaidmenį visos sanglaudos politiką reglamentuojančių reglamentų priėmimo procedūrų trukmės metu, laikantis bendro sprendimo principo, kad vykdant teisėkūros procedūrą kaip įmanoma anksčiau būtų pasiektas susitarimas, kad būtų išvengta nereikalingo vėlavimo ir būtų efektyviai įveikti įprastiniai pradiniai sunkumai, kurie gali kilti įgyvendinant kito programavimo laikotarpio sanglaudos politikos veiklos programas; ragina Komisiją dar kartą apsvarstyti savo pasiūlymą priimti bendrą strateginę programą deleguotuoju aktu ir ragina sutikti, kad ji būtų priimta taikant įprastą teisėkūros procedūrą;
40. remia iniciatyvas, kuriomis siekiama padėti suderinti darbą ir šeimos gyvenimą, ir mano, kad Komisija turėtų parengti geriausia valstybių narių patirtimi grindžiamą Europos strategiją, kuria būtų siekiama sukurti sąlygas pasiekti 2020 m. ES strategijoje nustatytus užimtumo lygio rodiklius; palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, kurių ji ėmėsi siekdama panaikinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą;
41. atkreipia dėmesį į tai, kad pirmiausia valstybės narės turėtų kuo greičiau pritarti pasiūlymui dėl Tarybos direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas (COM(2008) 0426), ir jį patvirtinti; ragina Komisiją ir toliau padėti įveikti technines kliūtis Taryboje siekiant užtikrinti, kad būtų pasiektas greitas susitarimas; pažymi, kad kovos su diskriminacija politika atlieka itin svarbų vaidmenį skatinant neįgaliųjų socialinę įtrauktį ir užimtumą;
Tiesti kelią tvariai ateičiai
42. ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų projektų šiose srityse:
– nuo 2020 m. patikslinti 1,74 proc. metinį linijinį mažinimo koeficientą iki tokios vertės, kuri atitiktų 2050 m. nustatytą CO2 mažinimo tikslą;
– parengti teisės akto projektą dėl energijos dalies, kurią kiekviena valstybė narė iki 2030 m. turi išgauti iš atsinaujinančiųjų šaltinių;
– vėliausiai iki 2014 m. į Bendrijos teršalų mažinimo įsipareigojimą įtraukti tarptautinio jūrų transporto išmetamus teršalus, kaip Taryba ir Parlamentas susitarė klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje;
43. ragina Komisiją nedelsiant parengti pasiūlymus, kuriais būtų siekiama pašalinti galiojančios apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos trūkumus prieš pradedant trečiąjį etapą;
44. ragina Komisiją pateikti persvarstytą Ženklinimo direktyvą (1999/94/EB) siekiant suteikti vartotojams tikslią informaciją apie lengvųjų automobilių išmetamąsias dujas;
45. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą Septintajai aplinkosaugos veiksmų programai, kuriame turėtų būti numatyti veiksmai, skirti susidoroti su tokiais uždaviniais, kaip klimato kaita, išteklių veiksmingumas ir bioįvairovė, taip pat turėtų būti nustatytos ES teisės aktų spragos; primygtinai ragina Komisiją pateikti atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų ir nevaržyti naujų iniciatyvų tol, kol bus priimta nauja AVP;
46. primygtinai ragina Komisiją pateikti pasiūlymą, kuriuo būtų užtikrintas geresnis ES aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimas;
47. primygtinai ragina imtis konkrečių veiksmų siekiant įgyvendinti Tausiai išteklius naudojančios Europos veiksmų planą, kad būtų sukurta paskatų tvariam ekonomikos augimui; ragina Komisiją pateikti atitinkamų pasiūlymų dėl ekologiškų viešųjų pirkimų ir iš naujo svarstyti ekologinio projektavimo direktyvą; mano, kad tausaus išteklių naudojimo klausimas turėtų būti įtrauktas į visus atitinkamus politinius pasiūlymus; pabrėžia, kad išteklių veiksmingumo priemones svarbu visapusiškai integruoti į Europos semestro programą, kaip numatyta strategijoje „ES 2020“, taip pat svarbu jas aptarti metinio augimo apžvalgoje;
48. ragina Komisiją pateikti išsamų aplinkai kenksmingų subsidijų nustatymo ir laipsniško jų atsisakymo planą;
49. remia Komisijos ketinimą atnaujinti maisto grandinę reglamentuojančius teisės aktus; pabrėžia, kad būtina užtikrinti aukštą maisto saugos lygį ir kad reikia labiau derinti visos vidaus rinkos įgyvendinimą; ragina Komisiją vykdyti veiksmingą valstybių narių vykdomos kontrolės stebėseną;
50. ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl tabako gaminių direktyvos persvarstymo;
51. ragina Komisiją pateikti veiksmų planą, kuriame būtų nurodytos detalios priemonės, kurių reikia imtis siekiant sukurti tikrą bendrąją energetikos rinką atsižvelgiant į 2014 m.ir vėlesnius tikslus, stebėti ES teisės aktų energetikos srityje įgyvendinimą, energijos veiksmingumą ir pažangiąsias technologijas ir, kur reikia, pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras;
52. pabrėžia, kad remiantis per Fukušimos avariją įgyta patirtimi ir Europos atominių elektrinių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais, svarbu persvarstyti branduolinę saugą reglamentuojančius teisės aktus: tiek esmines teisės nuostatas, tiek institucinius aspektus;
53. ragina Komisiją paspartinti veiksmus nustatant ir atnaujinant ekologinio projektavimo ir ekologinio ženklinimo reikalavimus visiems energiją naudojantiems ir su energetika susijusiems produktams, įskaitant IT įrangą; ragina imtis priemonių siekiant palengvinti energijos saugojimo pajėgumų plėtrą atsižvelgiant į tai, kad kai kurių atsinaujinančiųjų energijos šaltinių savybės skiriasi; ragina priimti planą dėl suskystintų gamtinių dujų (SGD) siekiant pagerinti SGD technologiją ir padidinti investicijas į suskystintų gamtinių dujų gabenimą laivais ir į jų pakartotinio dujinimo terminalus; ragina priimti pasiūlymus dėl privalomų biomasės tvarumo kriterijų ir netiesioginio žemės paskirties pakeitimo, taip pat ragina toliau svarstyti pastatų energinio naudingumo ir energijos efektyvumo direktyvas, ypač daug dėmesio skiriant esamų pastatų renovavimui;
54. palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės; mano, kad sėkmingas ir greitas derybų dėl paketo užbaigimas yra būtina sąlyga siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų, todėl tikisi, kad rengdama pasiūlymus Komisija panaudos visas savo išgales;
55. pabrėžia, kad svarbu pereiti prie ekologiškai veiksmingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos nustatant privalomus 2050 m. tikslus ir tarpinius 2030 m. ir 2040 m. tikslus. Sąjunga turi siekti kurti tvarias mažo anglies dioksido kiekio technologijas, ypač energijos iš atsinaujinančiųjų šaltinių, kuriomis galėtų naudoti visos valstybės stiprinant bendradarbiavimą tarp universitetų, Komisijos ir verslo bendruomenės; turint omenyje tai, kad daugiau kaip 40 proc. CO2 dujų išmetama dėl pastatų neefektyvumo, prioritetu reikėtų laikyti esamų pastatų kapitalinę renovaciją ir naujų nulinės energijos pastatų statybą;
56. ragina transporto sektorių glaudžiau bendradarbiauti su statybų sektoriumi; primygtinai ragina Komisiją kuo greičiau priimti bendrus sąveikius elektrinių transporto priemonių standartus;
57. mano, kad BŽŪP reforma turėtų būti dar labiau suderinta su strategija „ES 2020“, inovacijos turėtų būti laikomos prioritetine sritimi, nes jos skatintų ir ES žemės ūkio sektoriaus tvarumą, ir konkurencingumą; ypač svarbu vykdyti Europos valstybių inovacijų srities bendradarbiavimą žemės ūkio srityje, nes tai skatintų geresnį ir greitesnį perėjimą prie pažangesnio požiūrio dėl mokslinių tyrimų rezultatų naudojimo žemės ūkyje (ir atvirkščiai), o tai lemtų didesnį išteklių ir gamybos efektyvumą;
58. ragina Komisiją imtis konkrečių teisinių veiksmų gyvūnų gerovės ir sveikatos srityse, pakankamai dėmesio skiriant svarbiam antimikrobinio atsparumo klausimui, jau iškeltam 2010 m. gegužės 5 d. EP rezoliucijoje dėl 2006–2010 m. veiksmų plano dėl gyvūnų gerovės įvertinimo ir 2011 m. spalio 27 d. rezoliucijoje dėl grėsmės visuomenės sveikatai dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms;
59. mano, kad integruota ir sąveiki Europos geležinkelių rinka vis dar nesukurta, todėl palankiai vertina Komisijos teisės akto pasiūlymą dėl geležinkelių sektoriaus ir Europos geležinkelių agentūros kompetencijų praplėtimo sertifikavimo ir saugos srityse; primygtinai ragina labiau atverti vidaus kelių transporto rinkas, įskaitant kabotažo apribojimų panaikinimą, ir apgailestauja dėl to, kad pasiūlymą numatyta pateikti tik 2013 m.;
60. atkakliai tvirtina, kad 2012 m. Komisija turi priimti Europos visų transporto rūšių keleivių teisių chartiją, kurioje būtų atsižvelgiama į riboto judrumo asmenų reikmes, todėl palankiai vertina pasiūlymą dėl oro keleivių teisių;
61. primygtinai primena, kad iki 2012 m. pabaigos reikia visapusiškai įgyvendinti Bendro Europos dangaus teisės aktus, įskaitant funkcinių oro erdvės blokų ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) sukūrimą, siekiant patenkinti oro erdvės pajėgumo ir saugos poreikius ateityje; apgailestauja, kad nepavyko palaipsniui atsisakyti oro transporto priemonėse taikomų skysčių, aerozolių ir gelių apribojimų, ir mano, kad šiam klausimui Komisija ir toliau turėtų teikti prioritetą;
62. palankiai vertina alternatyvaus kuro strategiją, tačiau apgailestauja dėl to, kad nepateikta konkrečių pasiūlymų dėl CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų, todėl ragina Komisiją pateikti teisės aktų pasiūlymų dėl visų rūšių transporto išorės sąnaudų įtraukimo į bendras išlaidas, numatant konkrečius CO2 ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo tikslus ir grafikus;
63. pažymi, kad Europos Komisija paskelbė pasiūlymą pertvarkyti bendrą žuvininkystės politiką; tačiau reiškia nusivylimą dėl to, kad ji į savo pasiūlymus neįtraukė prasmingo regionavimo; pabrėžia, kad Europos Parlamentas pasiūlys išsamią ir plataus užmojo bendros žuvininkystės politikos reformą, kurioje daug dėmesio bus skiriama regionavimui ir ekosistemomis pagrįsto požiūrio integracijai, bus aiškiai apibrėžtos smulkaus masto žuvininkystės priemonės, naujos paskatos Europos akvakultūros sektoriui ir rimta kova su išmetimais į jūrą; dar kartą ragina Komisiją pradėti kurti daugiamečius išteklių atkūrimo planus siekiant padidinti žuvų išteklius;
64. ragina Europos Komisiją nedelsiant spręsti pernelyg intensyvios skumbrių žvejybos, kurią Šiaurės Rytų Atlanto regione vykdo ne ES valstybės, problemą;
65. apgailestauja dėl to, kad nepateikta pasiūlymų dėl jūrų ir vidaus vandenų transporto; šiuo aspektu tvirtai remia Komisijos pasiūlymus dėl transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) gairių ir dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonių, apimančių jūrų greitkelius, vidaus vandenų kelius ir juos sujungiančius tinklus;
INSTITUCIJŲ REIKALAI
66. palankia vertina tai, kad patikslintas Reglamentas 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių; primygtinai ragina Komisiją politinėms partijoms ir fondams suteikti juridinio asmens teisinį statusą tiesiogiai remiantis Europos Sąjungos teise; ragina Komisiją panaikinti reikalavimą teikti Europos politiniams fondams su projektu susijusius nuosavus išteklius;
TOLIAU ĮGYVENDINTI PILIEČIŲ DARBOTVARKĘ: LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS
67. ragina Komisiją imtis visiškos atsakomybės pagrindinių teisių apsaugos srityje ES, kaip numatyta ESS 2, 3, 6 ir 7 straipsniuose bei Pagrindinių teisių chartijoje; ragina persvarstyti Pagrindinių teisių agentūros reglamentą ir sustiprinti jos galias, įgaliojimus ir savarankiškumą; giria Komisijos darbą vedant derybas dėl ES prisijungimo prie EŽTK ir apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės jas vilkino ir trukdė;
68. apgailestauja dėl to, kad nepriimtas teisės akto pasiūlymas dėl didesnio ES vidaus solidarumo prieglobsčio suteikimo srityje; pabrėžia, kad reikėtų tęsti teisės aktų dėl prieglobsčio paketo rengimą, siekiant iki 2012 m. sukurti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, kuri apimtų ir atsakomybę, ir solidarumą; primena, kad teisės aktai dėl prieglobsčio negali būti naudojami kitais tikslais;
69. ragina Komisiją patikrinti dabartinių reglamentų dėl socialinės apsaugos koordinavimo ir laisvo judėjimo, įskaitant ekonominiu požiūriu neaktyvius piliečius ir darbuotojus, sąveiką ir prireikus pateikti teisėkūros pakeitimus;
70. ragina Komisiją garantuoti, kad užtikrinama judėjimo laisvė ir kad visiškai laikomasi Šengeno acquis ; pripažįsta, kad reikia geresnio išorės sienų valdymo ir veiksmingos bei patikimos išorės sienų politikos; mano, kad patekimo į ES teritoriją kontrolė yra viena pagrindinių erdvės, kurioje nėra vidaus sienų, funkcijų, ir kad ES išorės sienos kontrolė turi būti nuolatos gerinama, siekiant spręsti naujas problemas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją vykdyti subalansuotą vizų politiką, kuri skatintų mobilumą ir tuo pat metu užkirstų kelią piktnaudžiavimui;
71. ragina Komisiją padidinti ES konkurencingumą ir stengtis, kad ES taptų patrauklesne mokslininkams ir kvalifikuotiems darbuotojams; primena, kad trečiųjų šalių piliečių įvažiavimo, gyvenimo ir judumo sąlygos turėtų būti aiškios ir turėtų būti vengiama biurokratijos;
72. yra tvirtai įsitikinęs, kad būsimi pasiūlymai dėl Direktyvos 95/46/EB ir duomenų saugojimo direktyvos persvarstymo turėtų būti plataus užmojo ir žengti toliau nei nepakankama apsauga, kurią siūlo pamatinis sprendimas dėl duomenų apsaugos buvusio trečiojo ramsčio srityje; pabrėžia, kad svarbu spręsti pagrindines kibernetinio saugumo ir privatumo problemas, susijusias su nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugomis ir vadinamuoju daiktų internetu; pabrėžia, kad duomenų apsaugos nuostatos taip pat turėtų būti plataus užmojo, atsižvelgiant į kovą su terorizmu; ragina Komisiją paisyti ES duomenų apsaugos nuostatų derantis su trečiosiomis šalimis ir pabrėžia, kad Parlamentas nuodugniai gilinsis į visus pasiūlymus, įskaitant pasiūlymus dėl ES keleivių duomenų įrašų sistemos ir dėl ES finansinių duomenų išgavimo sistemos, taip pat į bet kokius ES ir trečiųjų šalių susitarimus dėl keleivių duomenų įrašų sistemos (šiuo metu vyksta derybos su JAV ir Kanada), ir vertins, ar jais nepažeidžiamos pagrindinės teisės;
73. palankiai vertina numatytą Europolo ir Eurojusto sprendimų persvarstymą ir ragina iki galo ir visapusiškai užtikrinti, kad Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais vykdytų Europolo priežiūrą ir vertintų Eurojusto veiklą;
74. ragina Komisiją pateikti plataus užmojo pasiūlymą dėl abipusio civilinio statuso dokumentų pripažinimo ir dėl jų poveikio, taip pat dėl dokumentų legalizavimo procedūros supaprastinimo siekiant užtikrinti, kad piliečiai, naudodamiesi laisvo judėjimo ES teise, nesusidurtų su kliūtimis ir diskriminacija;
75. džiaugiasi Komisijos įsipareigojimu panaikinti kliūtis, kurių atsiranda dėl skirtingų terminų skirtingose valstybėse narėse, ir taip sudaryti sąlygas asmenims, nukentėjusiems kitose valstybėse narėse įvykusiuose kelių eismo įvykiuose, kreiptis dėl kompensacijos;
76. ragina greitai priimti pasiūlymą dėl abipusio tam tikrų civilinės būklės aktų poveikio pripažinimo. Tai turėtų daryti apčiuopiamą poveikį Europos piliečių galimybėms pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais. Tikisi, kad susitarimas bus pasiektas prieš prasidedant Europos piliečių metams, kuriuos planuojama minėti 2013 m.;
EFEKTYVESNIO ES VAIDMENS PASAULINIU MASTU UŽTIKRINIMAS
77. pabrėžia, kad vertybės, principai ir įsipareigojimai, kuriais grindžiama ES, turėtų būti svarbiausi bendrosios užsienio politikos gairių principai; pabrėžia, kad Komisija turi visapusiškai bendradarbiauti su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ne tik plėtros, vystymosi, prekybos ir humanitarinės pagalbos srityse, bet ir sprendžiant su vidaus politika susijusius išorės klausimus, užtikrinant geresnį ES veiksmų politikos nuoseklumą, visų pirma prekybos ir pramonės politikos nuoseklumą, siekiant panaudoti prekybą kaip augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje priemonę; pabrėžia Komisijos pirmininko pavaduotojos-Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės vaidmens svarbą formuojant nuoseklią ir bendrą užsienio politiką;
78. ragina sutelkti daugiau išteklių ir taip stiprinti Europos karinius pajėgumus, siekiant gerinti ES pajėgumą greitai ir veiksmingai reaguoti į krizes už jos sienų ir stiprinti transatlantinį saugumą;
Europos kaimynystės politika
79. pabrėžia, kad išorės finansinės pagalbos priemonių persvarstymas turėtų būti vertinamas kaip galimybė sustiprinti Europos Sąjungos išorės politiką ir ją kryptingai vykdyti, ypač dabar, kai pietinėse kaimyninėse šalyse vyksta perėjimo prie demokratijos procesas; ragina lanksčiau ir operatyviau skirstyti finansinę paramą remtinoms šalims, kurios patiria krizę; pabrėžia, kad Komisija turi sustiprinti paramą gaunančių šalių gebėjimus prisiimti atsakomybę už pagalbos administravimą ir tokiu būdu maksimaliai padidinti jos poveikį; prašo, kad Komisija remtųsi patirtimi, įgyta naudojantis ankstesnės kartos išorės finansinėmis priemonėmis;
80. gerai vertina tai, kad Komisija atkreipė dėmesį į kaimynystės politiką ir įgyvendino pietų kaimynėms ir šalims, kurias paveikė Arabų pavasaris, skirtas priemones; pabrėžia, kad ES įsipareigojimas užmegzti artimesnius ryšius su kaimynėmis bus įgyvendinamas teikiant didesnę finansinę pagalbą, stiprinant paramą demokratijai, suteikiant prieigą prie rinkos ir gerinant judumą; todėl palankiai vertina pasiūlymą įsteigti Europos demokratijos fondą, nes tai būtų lanksti, greitai ir tikslingai taikoma priemonė, remianti kovotojus už demokratiją; prašo atlikti Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungos peržiūrą, paremtą dabartinių trūkumų vertinimu ir atsižvelgiant į pastarojo meto įvykius, susijusius su Arabų pavasariu; palankiai vertina derybinių nurodymų projektą dėl visapusiškų ir išsamių laisvosios prekybos susitarimų (IVLPS) su Tunisu, Egiptu, Maroku ir Jordanija ir ragina pradėti derybas dėl IVLPS su pasirengusiomis Rytų partnerystės šalimis;
ES plėtra
81. tikisi, kad Komisija tęs savo darbą, susijusį su derybomis dėl narystės; pabrėžia, kad po sėkmingo derybų su Kroatija užbaigimo turėtų būti toliau rengiamasi deryboms su kitomis Vakarų Balkanų šalimis kandidatėmis, tuo pat metu pažymint, kad šios šalys privalo imtis visų priemonių, kad visapusiškai ir tiksliai atitiktų visus Kopenhagos kriterijus; be to, ypač daug dėmesio turėtų būti skirta padėčiai Bosnijoje ir Hercegovinoje ir pastangoms išspręsti ginčą dėl buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pavadinimo; tikisi, kad vykstančios derybos dėl Kipro baigsis išsamiu problemos sprendimu ir kad Turkija prisidės prie šio proceso, įvykdydama savo įsipareigojimus pagal Ankaros protokolą;
Išsami prekybos politika
82. pabrėžia, kad prekybos liberalizavimas yra labai svarbus ekonomikos augimui, kuris numatytas 2020 m. strategijoje. Tam reikalinga geresnė prieiga prie sparčiai augančių rinkų visame pasaulyje; todėl mano, kad Komisija 2012 m. turėtų siekti užbaigti pagrindines dvišales derybas dėl laisvosios prekybos ir pradėti derybas su kitais partneriais, kaip antai Japonija ir Indonezija, kurios labai pagerintų ES prekybos perspektyvas ir ES bendrovių galimybes pasauliniu mastu; tuo pat metu mano, kad reikia toliau dėti tvarias pastangas siekiant atgaivinti Dohos raundo derybas, įskaitant galimybę patvirtinti prioritetinių priemonių (angl. early harvest ) mažiausiai išsivysčiusioms šalims paketą, nes PPO yra geriausias forumas, galintis užtikrinti ir sąžiningesnius sandorius neturtingiausioms pasaulio šalims, ir pasaulio ekonomikos augimą;
83. mano, kad Europos Sąjunga turėtų stiprinti savo prekybinius ryšius su kitais svarbiais ekonominiais ir politiniais pasaulio veikėjais, ypač JAV, Rusija ir Kinija, kai tik įmanoma, pasinaudodama turimomis bendradarbiavimo priemonėmis ir jas plėtodama, pvz., sudarant ES investicijų susitarimus;
84. laukia Komisijos komunikato dėl prekybos ir vystymosi, kuris formaliai įtvirtina politikos nuoseklumą, kaip numatyta Lisabonos sutartyje; mano, kad ši peržiūra turėtų būti aiškus sulėtėjusio ekonominės partnerystės susitarimo proceso veiksmų planas prieš nustojant galioti patekimo į rinką reglamentui, kuris iš tiesų atsižvelgtų į AKR šalių nuogąstavimus dėl vadinamųjų Singapūro klausimų, regioninės integracijos ir eksporto mokesčių naudojimo;
85. mano, kad prekybos ir investavimo kliūčių panaikinimas pasaulyje vis dar lieka pagrindinė ES pasaulinės prekybos strategijos dalis; dar kartą ragina Komisiją susitelkti ir būti griežtai tęsiant šią darbotvarkę ir toliau kovoti su nepagrįstomis protekcionistinėmis priemonėmis PPO; atkreipia dėmesį į būsimąjį pasiūlymą dėl trečiųjų šalių patekimo į ES viešųjų pirkimų rinką ir mano, kad jis bus taikomas siekiant geresnės prieigos prie rinkos trečiosiose šalyse, o ne siekiant užverti ES viešųjų pirkimų rinką;
Vystymosi politika ir humanitarinė pagalba
86. prašo, kad Komisija 2012 m. parengtų novatoriško oficialiosios pagalbos vystymuisi finansavimo iniciatyvą siekiant įvykdyti su Tūkstantmečio vystymosi tikslais susijusius įsipareigojimus;
87. prašo Komisijos pateikti komunikatą su konkrečiais pasiūlymais dėl veiksmingos humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąsajos sukūrimo, kuriame būtų atsižvelgta į tai, kad reikia lankstumo siekiant, jog pereinamaisiais laikotarpiais būtų galima susieti pagalbą, atstatymą ir vystymąsi (angl. LRRD ); pritaria maitinimo programų mokyklose plėtrai ir tam, kad jomis pasinaudotų visi vaikai, gyvenantys kraštuose, kuriuose siaučia badas, naudojant vietoje gaminamus maisto produktus, panaikinant galutinio vartotojo mokesčius pradinėms mokykloms ir būtiniausioms sveikatos priežiūros tarnyboms, jei būtina, juos kompensuojant padidinta paramos teikėjų pagalba;
88. atkreipia dėmesį į aprūpinimo maistu problemą besivystančiose šalyse ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl mitybos, kaip nurodyta 2010 m. gegužės mėn. ES Tarybos išvadose;
89. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
