Dienos įvykių apžvalga : 28-04-2005
Redaktorius: Robertas Pogorelis Sekretoriatas: Asta Vasiliauskaitė
Baigta redaguoti: 12:30 val
Parlamento procedūrų kodai
Serija A
Pranešimai ir rekomendacijos
Serija B
Rezoliucijos ir klausimai žodžiu
Serija C
Kitų institucijų dokumentai
*
Konsultacijų procedūra
**I
Bendradarbiavimo procedūra (1-asis svarstymas)
**II
Bendradarbiavimo procedūra (2-asis svarstymas)
***
Pritarimo procedūra
***I
Bendro sprendimo procedūra (1-asis svarstymas)
***II
Bendro sprendimo procedūra (2-asis svarstymas)
***III
Bendro sprendimo procedūra (3-asis svarstymas)
Santrumpos
- Frakcijos: žiūrėkite kitame puslapyje
BE
Belgija
IT
Italija
PL
Lenkija
CZ
Čekija
CY
Kipras
PT
Portugalija
DK
Danija
LV
Latvija
SI
Slovėnija
DE
Vokietija
LT
Lietuva
SK
Slovakija
EE
Estija
LU
Liuksemburgas
FI
Suomija
EL
Graikija
HU
Vengrija
SE
Švedija
ES
Ispanija
MT
Malta
UK
Jungtinė Karalystė
FR
Prancūzija
NL
Nyderlandai
IE
Airija
AT
Austrija
Keitimo kursas
1 euras = 3,45 lito
Frakcijos Pagal 2005-04-28
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
Iš viso
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Žmogaus teisės
Įvertinta žmogaus teisių padėtis pasaulyje
Simon COVENEY (PPE/DE, IE)
Rezoliucija dėl metinio pranešimo apie žmogaus teisių padėtį pasaulyje 2004 m. ir ES politiką šiuo klausimu
Dok.: A6-0086/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-04-27
Balsavimas: 2005-04-28
Ketvirtadienį Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje įvertinama žmogaus teisių padėtis pasaulyje 2004 metais. Rezoliucijai pritarė 251 deputatas; 64 jam nepritarė, o 255 susilaikė. Dokumente detaliai aptariama žmogaus teisių padėtis visuose pasaulio regionuose bei atkreipiamas dėmesys į pagrindines su žmogaus teisėmis susijusias problemas.
Deputatai siūlo stiprinti pagarbą žmogaus teisėms ES kaimyninėse šalyse bei Viduržemio jūros regione. Jie sveikina Rumunijos, Bulgarijos ir Turkijos vyriausybių pažangą stiprinant žmogaus teises, tačiau pažymi, jog svarbu dar labiau sustiprinti šias pastangas. Taip pat raginama labiau užtikrinti žmogaus teises Vojvodinoje, Kosove, Bosnijoje ir Hercegovinoje, Kroatijoje, Serbijoje ir Juodkalnijoje.
Rezoliucijoje sveikinamas Ukrainos valdžios pasiryžimas gerbti žmogaus teises. Deputatai kviečia ją imtis priemonių siekiant užtikrinti žiniasklaidos laisvę, užkirsti kelią teisėsaugos pareigūnų savivalei (įskaitant kankinimus) bei korupcijai. Parlamentarai taip pat ragina Baltarusijos valdžią suteikti pilietines ir politines teises visiems jos piliečiams, sustabdyti politinių oponentų persekiojimą bei įkalinimą.
Deputatai mano, kad paskutiniai rinkimai Moldovoje ne visai atitiko demokratinius standartus. Jie kviečia Moldovos vyriausybę ištirti policijos savivalės atvejus, kviečia reformuoti teisinę sistemą, užtikrinti žiniasklaidos laisvę, nugalėti korupciją valdžios institucijose bei užkirsti kelią nelegaliam žmonių gabenimui per sieną. Pasak rezoliucijos, deputatų ir kitų taikių demonstracijų dalyvių areštai Moldovoje vertintini kaip "akivaizdūs žmogaus teisių bei laisvių pažeidimai".
Parlamentas pritarė Lietuvos deputato Eugenijaus GENTVILO (ALDE, LT) pasiūlytai pataisai, kuria Rusija raginama sustabdyti kontrabandą iš Kaliningrado srities į Lietuvą ir Lenkiją.
Parlamentarai smerkia Rusijoje įvykdytus žiaurius teroro veiksmus, ypač teroro aktą Beslane, kurio metu žuvo vaikai. Jie "pripažįsta, jog Rusijai iškilusi ekstremistų teroro grėsmė, palaiko Rusijos pastangas kovoti su terorizmu, tačiau yra įsitikinę, jog atsakant į šį iššūkį turi būti gerbiamos žmogaus teisės". Deputatai ragina Rusiją imtis skubių priemonių sustabdyti savavališkai Rusijos kariuomenės vykdomus žmonių žudymus, grobimus ir sulaikytųjų kankinimus. Parlamentarai "dar kartą kviečia rasti ilgalaikį politinį Čečėnijos problemų sprendimą, gerbiantį žmogaus teises ir pripažįstantį Rusijos teritorinį vientisumą".
Rezoliucijoje reiškiamas susirūpinimas neseniai priimtais Rusijos įstatymais, kuriais panaikinami tiesioginiai gubernatorių rinkimai, sustiprinama valdžios įtaka daugumai televizijos stočių, apribojamos teisės viešai demonstruoti ir atgaline data apibrėžiamos nuosavybės bei investuotojų teisės. Deputatai ragina Rusijos vyriausybę užtikrinti teismų nepriklausomumą ir verslo sektoriaus atskyrimą nuo politikos.
Dokumente smerkiamas terorizmas ir pripažįstama demokratinių valstybių pareiga aktyviai su juo kovoti. Tačiau, persekiodamos įtariamus nusikaltėlius, šalys turi laikytis teisėtumo bei tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje. Pasak deputatų, "baudžiamoji atsakomybė už terorizmo aktus turi būti individuali, o ne kolektyvinė". Nė vienas žmogus neturi būti sulaikytas slaptai, o sulaikytiesiems turi būti suteikta galimybė pasinaudoti advokato ir medikų paslaugomis. Kaltinamieji turi būti teisiami nepriklausomo ir nešališko teismo, laikantis nekaltumo prezumpcijos.
Deputatai kviečia Komisiją atkreipti dėmesį į šalis, kurios naudojasi terorizmo grėsme kaip pretekstu represinėms priemonėms prieš žiniasklaidą ar žmogaus teisių gynėjus. Taip pat raginama negrąžinti terorizmu įtariamų ar nuteistų asmenų į šalis, kuriose jiems gresia kankinimas, žeminantis elgesys, mirties bausmė ar neteisingas teismas.
Deputatai džiaugiasi, jog daugiau kaip pusė pasaulio šalių (118) jau visiškai atsisakė mirties bausmės. Jie ragina likusias 78 valstybes (įskaitant JAV ir Rusiją) tai padaryti. Šalys raginamos jokiu būdu netaikyti mirties bausmės nepilnamečiams, nėščiosioms bei psichiniams ligoniams.
Parlamentarai reiškia susirūpinimą vaikų teisėmis. Šiuo metu skursta daugiau vaikų negu bet kada istorijoje, milijonai vaikų kasmet miršta nuo išgydomų ligų, taip pat milijonai yra užkrėsti ŽIV ar serga AIDS. Vienas iš dvylikos pasaulio vaikų dirba priverstinį darbą, patiria lytinį išnaudojimą arba priverstinai pašaukiamas į kariuomenę. Apie 104 milijonus vaikų, daugiausia mergaičių, negauna išsilavinimo. Deputatai ragina šalių vyriausybes imtis neatidėliotinų priemonių padėčiai pataisyti, o Komisiją skirti daugiau lėšų pagalbai besivystančioms šalims.
Rezoliucijoje skiriama dėmesio ir kitoms pasaulio problemoms, susijusioms su žmogaus teisėmis. Ypač raginama gerbti moterų ir mažumų teises, užkirsti kelią moterų išnaudojimui, taip pat nelegaliam žmonių ir jų organų gabenimui per sieną. Komisija bei ES šalių vyriausybės kviečiamos teikti politinį ir finansinį prioritetą kovai su ŽIV/AIDS. Verslo bendrovės raginamos laikytis tarptautinių žmogaus teisių standartų.
Deputatai palaiko Tarptautinio baudžiamojo teismo veiklą ir ragina visas pasaulio šalis, įskaitant JAV, pasirašyti jo statutą bei veiksmingai su juo bendradarbiauti. Jie taip pat palankiai vertina Tarybos siūlymą įkurti ES žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių agentūrą, tačiau tikisi, kad ji nedubliuos Europos Tarybos ir kitų tarptautinių organizacijų veiklos. Pasak deputatų, ši agentūra turėtų būti nepriklausoma ir reguliariai teikti ataskaitas Parlamentui.
Teisingumas ir vidaus reikalai
Vizų režimo netaikymas turi būti abipusis
Henrik LAX (ALDE, FI)
Pranešimas dėl Tarybos reglamento dėl abipusiškumo mechanizmo
Dok.: A6-0065/2005
Konsultacijų procedūra
Svarstymas: 2005-04-27
Balsavimas: 2005-04-28
Parlamentas patvirtino pranešimą, kuriame siūloma veiksmingiau taikyti abipusiškumo mechanizmą tais atvejais, kai ES nepriklausanti valstybė reikalauja vizų iš kurios nors ES šalies piliečių, nors tų šalių piliečiams, keliaujantiems į ES, vizos nereikia.
Tokių atvejų ypač padaugėjo po ES plėtros. 2004 m. rugsėjo 30 d. devyniolika šalių, kurių piliečiams ES nebetaiko vizų režimo, tebereikalavo vizų iš bent vienos naujos ES narės piliečių . . Pagal 2001 m. Tarybos reglamente numatytą abipusiškumo mechanizmą ES valstybės, pranešusios Komisijai, gali įvesti vizas tokių šalių piliečiams, jei Taryba nenusprendžia kitaip. Tačiau nuo 2001 m. ES šalys dar nė karto jo netaikė, siekdamos išvengti tarptautinių santykių krizių.
Todėl reglamente siūlomas naujas, lankstesnis mechanizmas. Gavusi ES šalies pareiškimą, Komisija turėtų šešis mėnesius deryboms su vizų reikalaujančia šalimi dėl vizų režimo panaikinimo. Nepavykus deryboms, Komisija galėtų pasiūlyti ES šaliai įvesti vizų režimą.
Parlamentas siūlo dar lankstesnį mechanizmą. Per 90 dienų šalims siūloma susitarti tarpusavyje dėl joms abiems priimtino sprendimo. Nepavykus jo pasiekti, ES valstybė turėtų teisę kreiptis į Komisiją. Parlamentas siūlo suteikti Komisijai ne vieną, o du šešių mėnesių laikotarpius deryboms su atitinkama šalimi. Deryboms nepavykus, Komisija būtų įpareigota pasiūlyti tolesnius veiksmus. Tai gali būti laikinas vizų režimo įvedimas arba kitos tarptautinių santykių priemonės. Priklausomai nuo padėties rimtumo galėtų būti peržiūrėtos bendradarbiavimo sutartys, laikinai nutrauktas politinis dialogas, nebeleista naudotis ES bendrųjų lengvatų sistema, užšaldyta finansinė parama arba pritaikytos prekybos sankcijos. Įvedus antrąjį etapą, Komisija turėtų sąlygas daryti didesnį spaudimą trečiajai šaliai, pabrėždama, kad, šiai nepradėjus taikyti bevizio režimo, ji privalės pateikti pasiūlymą.
Parlamentas taip pat siūlo plačiau apibrėžti abipusiškumą, įtraukiant atvejus, kai vizų režimas taikomas priklausomai nuo buvimo šalyje laiko, kai vizų režimas netaikomas tik tam tikromis sąlygomis (pavyzdžiui, JAV žada nereikalauti vizų tik iš turinčių pasus su biometriniais duomenimis), taip pat kai vizų reikalaujama ne pagal pilietybės, o pagal kitus kriterijus (pvz., vokiečiams, Izraelyje lankantiems asmenis, kurie gimė anksčiau kaip 1928 m. sausio 1 d., reikia vizos). Be to, Parlamentas siūlo siekti abipusiškumo vizų išdavimo sąlygų ir tvarkos aspektuose (pavyzdžiui, kai reikalaujama pažymos dėl ŽIV arba tik tam tikrų bendrovių suteikiamo kelionės draudimo). Šiuo metu Komisija kaip tik veda derybas su Rusija dėl vizų išdavimo sąlygų ir tvarkos ir siekia susitarimo dėl jų palengvinimo.
Užkertamas kelias vogtų automobilių registravimui
Carlos COELHO (PPE/DE, PT)
Pranešimas dėl EP ir Tarybos reglamento dėl ES valstybių tarnybų, atsakingų už transporto priemonių registravimą, prieigos prie Šengeno informacinės sistemos </Titre>
Dok.: A6-0084/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-04-27
Balsavimas: 2005-04-28
Parlamentas patvirtino pranešimą, kuriuo siūloma automobilius registruojančioms tarnyboms suteikti teisę naudotis Šengeno informacijos sistema (SIS), siekiant patikrinti, ar automobilis nebuvo pavogtas kitoje ES šalyje. Privačios automobilių registravimo įstaigos prieitų prie šios duomenų bazės netiesiogiai - per atitinkamą valstybės instituciją. Toks poreikis iškilo, nes panaikinus vidinių ES sienų kontrolę išaugo automobilių vagysčių skaičius ir neteisėtos prekybos jais apimtys.
Pirmojo svarstymo metu Parlamentas pasiūlė keletą pakeitimų. Vardan duomenų apsaugos pasiūlyta kitai ES šaliai neteikti duomenų apie vairuotojui išduotus dokumentus. Kita vertus, deputatai pasiūlė įtraukti į duomenų bazę duomenis apie pavogtus, neteisetai įsigytus ar pamestus automobilių numerius bei registravimo pažymėjimus.
Taryba pritarė šiems pakeitimams, tačiau nesutiko su siūlymu kasmet pateikti ataskaitą apie šio reglamento įgyvendinimą. EP iš naujo teikia šį siūlymą, nes tik remdamasis kasmetinėmis ataskaitomis Parlamentas galėtų toliau tobulinti ES teisinę bazę šioje srityje. Parlamentarai taip pat mano, kad Antroji Šengeno informacijos sistema (SIS II) turėtų būti kuriama remiantis bendro sprendimo procedūra, kurioje Parlamentas ir Taryba turėtų lygias sprendimo teises.
Pranešimas buvo patvirtintas 512 balsų; 20 deputatų jam nepritarė, o 39 susilaikė.
Socialinė ir darbo politika
Raginama sustabdyti romų diskriminavimą
Rezoliucija dėl romų padėties ES
Svarstymas: 2005-04-27
Balsavimas: 2005-04-28
Ketvirtadienį deputatai priėmė rezoliuciją dėl romų padėties ES. 497 deputatai jai pritarė, 25 nepritarė ir 15 susilaikė.
Rezoliucijoje deputatai "aiškiai ir nedviprasmiškai smerkia bet kokį diskriminavimą romų atžvilgiu". Deputatai kviečia Tarybą, Komisiją, ES šalis ir kandidates pripažinti romus Europos tautine mažuma ir gerbti jų teises. Parlamentarai kviečia Komisiją pateikti veiksmų planą siekiant sustabdyti romų diskriminavimą ir rasinę neapykantą jų atžvilgiu.
Parlamentas pažymi, jog romai vis dar nėra pakankamai atstovaujami valdžios ir administracijos struktūrose. Deputatai kviečia Komisiją paraginti ES šalių vyriausybes įtraukti romus priimant su jais susijusius sprendimus. Rezoliucijoje taip pat pažymima, jog oficialių dokumentų trūkumas tebėra svarbi kliūtis esminių romų teisių užtikrinimui. Pasak deputatų, pilietybės įstatymai neturi diskriminuoti šalyje pastoviai gyvenančių romų.
Parlamentas kviečia ES šalis imtis priemonių palengvinti romų įdarbinimą, panaikinti romų vaikų segregavimą mokyklose, užtikrinti lygias romų teises sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos srityse, eliminuoti romų segregaciją gyvenamosiose vietovėse ir padėti jiems surasti geresnį būstą. Parlamentarai taip pat ragina užtikrinti socialines ir politines teises romų kilmės migrantams.
Rezoliucijoje ES šalys raginamos saugoti romų kultūrinį palikimą. Parlamentas taip pat mano, kad nacių vykdytas romų holokaustas nusipelno būti pripažintas, o jo aukos - deramai pagerbtos.
Sveikatos priežiūra turi būti pasiekiama, kokybiška ir tvari
Milan CABRNOCH (PPE-ED, CZ)
Rezoliucija dėl socialinės apsaugos modernizavimo ir kokybiškos sveikatos priežiūros plėtros
Dok.: A6-0085/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-04-27
Balsavimas: 2005-04-28
Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje numatomos ES šalių sveikatos apsaugos sistemų tobulinimo gairės.
Nors sveikatos priežiūra visada buvo ES šalių vyriausybių kompetencija, pastaruoju metu šalių sveikatos apsaugos sistemoms iškyla tarptautinio masto iššūkiai: naujų technologijų raida, gyventojų senėjimas, vidutinio medicinos darbuotojų amžiaus augimas (ypač naujose ES narėse) bei didėjantis gyventojų mobilumas. Todėl iškilo poreikis geriau koordinuoti nacionalinių sveikatos apsaugos sistemų plėtrą siekiant padaryti sveikatos priežiūrą veiksmingesnę.
Komisijos siūlymu, ES turėtų palaikyti nacionalinių sveikatos apsaugos sistemų plėtrą remdamasi "atviru koordinavimo metodu": šalių vyriausybėms tektų didžiausia atsakomybė už sveikatos priežiūrą, o ES nustatytų bendro pobūdžio tikslus ir kontroliuotų jų įgyvendinimą.
Parlamento rezoliucijoje siūloma numatyti tris svarbiausius siekius. Pirma, sveikatos priežiūra turi būti pasiekiama žmogui nepriklausomai nuo jo pajamų ar turto. Antra, paslaugos turi būti kokybiškos. Trečia, sveikatos apsaugos sistema turi būti tvari ir išsilaikyti iš gautų pajamų.
Siekiant užtikrinti sveikatos paslaugų pasiekiamumą, šalys raginamos kiek įmanoma sutrumpinti pacientų laukimo laiką. Taip pat siūloma sumažinti regioninius sveikatos paslaugų pasiekiamumo skirtumus. Pasak deputatų, pacientas turi turėti teisę laisvai ir nevaržomai pasirinkti medicinos paslaugas bet kurioje ES šalyje.
Siekiant pagerinti paslaugų kokybę, deputatai ragina ES šalis visokeriopai skatinti medicininį išsilavinimą, profesinį medikų švietimą ir jų kvalifikacijos kėlimą. Taip pat siūloma remti mokslinius tyrimus sveikatos apsaugos srityje bei aiškiau nustatyti pacientų teises.
Siekiant tvaraus (subalansuoto) sveikatos apsaugos biudžeto, siūloma veiksmingiau naudoti gydymo išteklius, geriau kontroliuoti išlaidas, decentralizuoti medicinos paslaugas ir skirti daugiau dėmesio ligų prevencijai.
Deputatai susirūpinę, jog sveikatos priežiūros pasiekiamumas, kokybė bei jai skiriami ištekliai naujosiose ES šalyse gerokai atsilieka nuo likusiųjų ES šalių standartų. Komisija ir senosios ES šalys raginamos palaikyti naujųjų Sąjungos narių pastangas pagerinti sveikatos priežiūrą.
Pasak rezoliucijos, "sveikatos sektorius yra glaudžiai susijęs su ekonomikos augimu ir subalansuota plėtra, todėl ji vertintina ne tik kaip kaštų šaltinis, bet ir kaip produktyvi investicija". Lisabonos strategijos kontekste sveikatos priežiūra laikytina reikšmingu šalių ekonomikos sektoriumi, kuriame gali būti sukurta daug naujų darbo vietų.
Žurnalistų klausimams: Daniela Schröder, tel. (32-2) 2831392, el. paštas: stagdcpde1@europarl.eu.int
Vidaus rinka
Naujosios ES narės paragintos įteisinti ir įgyvendinti bendrosios rinkos direktyvas
Małgorzata Maria HANDZLIK (PPE/DE, PL)
Pranešimas dėl vidaus rinkos naujose ES narėse - padėtis, galimybės ir pamokos
Dok.: A6-0068/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2005-04-28
Deputatai balsuos dėl pranešimo, kuriame apžvelgiama vidaus rinkos padėtis naujose ES narėse, nurodomos spręstinos prioblemos bei siūlomi tolimesni žingsniai užtikrinant bendrosios ES rinkos veikimą naujai įstojusiose ES šalyse. Bendrosios ES vidaus rinkos sėkmė paskatino ekonominę sanglaudą ir sumažino regioninius skirtumus. Šios rinkos kūrimas gali būti užbaigtas tik visoms ES valstybėms perkėlus į nacionalinę teisę ir įgyvendinus vidaus rinkos direktyvas. EP Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas primygtinai reikalauja, kad kiekviena to nepadariusi valstybė įsipareigotų iki tam tikro laiko perkelti į nacionalinę teisę visas direktyvas. Ketvirtadienio posėdyje Komisijos atstovas, ES aplinkosaugos komisaras Stavros DIMAS pagyrė Lietuvą, kuri 2004-ųjų lapkritį Lietuva nebuvo įteisinusi tik 1 proc. direktyvų - taigi jos rodiklis buvo geriausias iš visų naujųjų ES šalių. Blogiausi rodikliai buvo Čekijos (9,6 proc. neįteisintų direktyvų) bei Latvijos (7 proc.). Parlamento pranešime visos ES šalys raginamos pasiekti Tarybos numatytą 98,5 proc. įteisintų direktyvų rodiklį. Deputatai pritaria 2004-aisiais Komisijos pradėtoms taikyti priemonėms naujoms ES valstybėms, vėluojančioms perkelti direktyvas į nacionalinę teisę. Jie taip pat siūlo Parlamentui aktyviau dalyvauti raginant ES valstybes įteisinti vidaus rinkos direktyvas ir stebint šalių pažangą. Naujosios ES šalys raginamos užtikrinti galiojančių įstatymų atitikimą ES teisės aktams bei geriau administruoti šių teisės aktų įgyvendinimą. Deputatai taip pat pabrėžia būtinybę suderinti vidaus rinką reguliuojančius šalių įstatymus, supaprastinti ES teisės aktus bei geriau informuoti visuomenę apie ES vidaus rinkos principus. Remdamiesi Lisabonos strategija, deputatai ragina naujųjų ES šalių nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijas sukurti lanksčią ir dinamišką darbo rinką, kuri padidintų užimtumą privačiame sektoriuje ir sumažintų regioninius skirtumus. Parlamentarai taip pat ragina supaprastinti rinkos kontrolę, padaryti ją veiksmingesnę ir sumažinti kliūtis verslui. Deputatai pabrėžia ypatingą siūlomos paslaugų rinkos liberalizavimo direktyvos svarbą naujųjų ES šalių ekonomikai.
Naujosios ES narės raginamos skirti daugiau lėšų moksliniams tyrimams ir plėtrai, skatinti mokslininkų ir verslininkų bendradarbiavimą, taip pat tobulinti švietimo bei profesinio rengimo sistemas. Parlamentarai mano, jog svarbu sukurti veiksmingą ES profesinių kvalifikacijų sistemą, paremtą bendrais standartais. Deputatai taip pat ragina naujas valstybes nares užtikrinti veiksmingą patentų bei autorių teisių apsaugą ir skirti daugiau lėšų kovai su piratavimu bei klastojimu. Taryba raginama glaudžiau dirbti su Parlamentu kuriant veiksmingą skaitmeninių technologijų patentavimo sistemą.
Diskusijoje kalbėjusi Lietuvos deputatė Danutė BUDREIKAITĖ (ALDE, LT) pasidžiaugė liberalizuota prekių rinka naujosioms ES narėms. Ji pabrėžė Lietuvos sėkmę perkeliant laisvosios rinkos direktyvas į nacionalinę teisę. Tačiau deputatė pažymėjo, jog, norint galutinai liberalizuoti rinką, svarbu atverti ir paslaugų teikimą bei asmenų judėjimą. Todėl, pasak D. Budreikaitės, svarbu išlaikyti kilmės šalies principą ruošiamoje paslaugų direktyvoje bei atsisakyti pereinamojo laikotarpio naujųjų ES šalių piliečių įsidarbinimui senosiose Sąjungos šalyse.
Aplinka
Siūloma užtikrinti gruntinio vandens kokybę
Christa KLASS (PPE/DE, DE)
Pranešimas dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl gruntinio vandens apsaugos nuo taršos
Dok.: A6-0061/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas ir balsavimas: 2005-04-28
Deputatai pritarė pranešimui dėl direktyvos, nustatysiančios gruntinio vandens cheminės būklės įvertinimo kriterijus. Šis dokumentas papildo 2000-aisiais priimtą Bendrąją vandens direktyvą. Gruntinis vanduo yra pagrindinis geriamojo vandens tiekimo šaltinis, todėl svarbu užtikrinti jo kokybę ir saugoti jį nuo užterštumo.
Komisijos pateiktame direktyvos variante neišvardijamos leistinos gruntinio vandens užterštumo normos - tai paliekama padaryti ES šalių vyriausybėms. Deputatai mano, kad to nepakanka, todėl siūlo direktyvoje nustatyti bendrus ES gruntinio vandens kokybės standartus. Jie taip pat prašo patikslinti, atsižvelgiant į mokslininkų išvadas, kokių medžiagų patekimas į gruntinį vandenį turi būti ribojamas.
Pagal bendro sprendimo procedūrą, Parlamento pasiūlytus pakeitimus dar svarstys Taryba.
