P6_TA(2008)0426
Institucinių investuotojų skaidrumas
A6-0296/2008
2008 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl institucinių investuotojų skaidrumo ( 2007/2239(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į 1976 m. gruodžio 13 d. Antrąją Tarybos direktyvą 77/91/EEB dėl apsaugos priemonių, kurių valstybės narės, siekdamos tokias priemones suvienodinti, reikalauja iš Sutarties 58 straipsnio antroje pastraipoje apibrėžtų akcinių bendrovių, jų narių ir kitų interesų apsaugai, bendroves steigiant, palaikant ir keičiant jų kapitalą, koordinavimo OL L 26, 1977 1 31, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtąją Tarybos direktyvą 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių OL L 222, 1978 8 14, p. 11.
,
–
atsižvelgdamas į 1983 m. birželio 13 d. Septintąją Tarybos direktyvą 83/349/EEB dėl konsoliduotos atskaitomybės OL L 193, 1983 7 18, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos direktyvą 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės OL L 372, 1986 12 31, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva) OL L 178, 2000 7 17, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2001 m. rugsėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/65/EB, iš dalies keičiančią Direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB ir 86/635/EEB, dėl vertinimo taisyklių rengiant tam tikrų bendrovių, taip pat bankų ir kitų finansų įstaigų metinę ir konsoliduotą atskaitomybę OL L 283, 2001 10 27, p. 28.
,
–
atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/107/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo siekiant reguliuoti valdymo įmonių veiklą ir supaprastintus prospektus OL L 41, 2002 2 13, p. 20.
,
–
atsižvelgdamas į 2002 m. sausio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/108/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo, kas susiję su KIPVPS investicijomis OL L 41, 2002 2 13, p. 35.
,
–
atsižvelgdamas į 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/65/EB dėl nuotolinės prekybos vartotojams skirtomis finansinėmis paslaugomis OL L 271, 2002 10 9, p. 16.
,
–
atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/6/EB dėl prekybos vertybiniais popieriais, pasinaudojant viešai neatskleista informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) OL L 96, 2003 4 12, p. 16.
,
–
atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvą 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo OL L 157, 2003 6 26, p. 38.
,
–
atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/51/EB, iš dalies keičiančią Direktyvas 78/660/EEB, 83/349/EEB, 86/635/EEB ir 91/674/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių, bankų ir kitų finansų įstaigų bei draudimo įmonių metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės OL L 178, 2003 7 17, p. 16.
,
–
atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą OL L 345, 2003 12 31, p. 64.
,
–
atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų OL L 142, 2004 4 30, p. 12.
,
–
atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų OL L 145, 2004 4 30, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo OL L 390, 2004 12 31, p. 38.
(Skaidrumo direktyva),
–
atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/1/EB, iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 85/611/EEB, 91/675/EEB, 92/49/EEB bei 93/6/EEB, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 94/19/EB, 98/78/EB, 2000/12/EB, 2001/34/EB, 2002/83/EB ir 2002/87/EB, siekiant sukurti naują finansinių paslaugų komitetų organizacinę struktūrą OL L 79, 2005 3 24, p. 9.
,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui OL L 309, 2005 11 25, p. 15.
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo OL L 177, 2006 6 30, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo OL L 177, 2006 6 30, p. 201.
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos direktyvą 2006/73/EB, kuria įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/39/EB dėl investicinių įmonių organizacinių reikalavimų ir veiklos sąlygų bei toje direktyvoje apibrėžti terminai OL L 241, 2006 9 2, p. 26.
(Direktyvos dėl finansinių priemonių rinkų įgyvendinimo direktyva),
–
atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 19 d. Komisijos direktyvą 2007/16/EB, įgyvendinančią Tarybos direktyvą 85/611/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo, patikslinant tam tikrus apibrėžimus OL L 79, 2007 3 20, p. 11.
,
–
atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2007/36/EB dėl naudojimosi tam tikromis akcininkų teisėmis bendrovėse, kurių akcijos įtrauktos į prekybą reguliuojamoje rinkoje OL L 184, 2007 7 14, p. 17.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2003 m. rugsėjo 25 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl investicinių paslaugų ir reguliuojamų rinkų OL C 77E, 2004 3 26, p. 329.
,
–
atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto užsakytą rizikos draudimo fondų tyrimą: "Skaidrumas ir interesų konfliktai" IP/A/ECON/IC/2007-24.
,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio antrą dalį,
–
atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius,
–
atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto nuomonę ( A6–0296/2008 ),
A.
kadangi pripažįstama, kad alternatyvios investicinės priemonės, tokios kaip rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, dėl diversifikacijos gali duoti papildomos naudos turto valdytojams, padidinti rinkos likvidumą ir pagerinti didesnio grynojo pelno investuotojams perspektyvas, prisidėti prie kainos atskleidimo proceso, rizikos diversifikavimo ir finansinio integravimo bei padidinti rinkos efektyvumą;
B.
kadangi rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai yra skirtingos investicinės priemonės, kurios skiriasi investicijų pobūdžiu ir investicijų strategija;
C.
kadangi ES įsteigtiems rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams reikia sukurti reglamentavimo aplinką, kurioje būtų atsižvelgiama į jų naujoviškas strategijas siekiant užtikrinti jiems galimybę išlikti konkurencingiems tarptautiniu mastu, kartu švelninant galbūt nepalankios rinkos dinamikos poveikį; kadangi yra tikimybė, kad su konkrečiu produktu susiję teisės aktai gali būti nelankstūs ir slopinti inovacijas;
D.
kadangi rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, kuriuos valdanti bendrovė įsteigta ES, turi laikytis esamų ir būsimų Bendrijos teisės aktų; kadangi už ES ribų įsteigti subjektai, vykdydami tam tikrą veiklą, irgi turi laikytis šių teisės aktų;
E.
kadangi ES reguliavimo sferai priklausantys rizikos draudimo fondai, rizikos draudimo fondų valdytojai ir privataus kapitalo akcijų bendrovės yra pavaldūs esamiems įstatymams, ypač susijusiems su piktnaudžiavimu rinka, ir kadangi netiesioginis valdymas jiems taikomas pasitelkus sandorio šalis, taip pat kai su reguliuojamu produktu susijusios investicijos parduodamos;
F.
kadangi kai kuriose valstybėse narėse rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai pavaldūs nacionalinėms reguliavimo sistemoms, o esamos ES direktyvos įgyvendinamos skirtingai; kadangi tokios skirtingos nacionalinės normos padidina skirtingo reglamentavimo vidaus rinkoje pavojų, o tai galėtų trukdyti šio verslo tarpvalstybinei plėtrai Europoje;
G.
kadangi direktyvos galėtų būti tinkama teisinė priemonė, kuri turėtų padėti spręsti bet kokias su rizikos draudimo fondais ir privataus kapitalo fondais susijusias problemas; kadangi pirmenybė turėtų būti teikiama ne skaidrumo direktyvoms, o šiuo metu galiojančių valstybių narių ir ES teisės aktų poveikio rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams analizei ir vertinimui; kadangi tokie teisės aktai turėtų būti derinimo priemonių atspirties taškas; ir kadangi gali reikėti pakoreguoti šiuo metu galiojančius reglamentus, tačiau reikia vengti pakeitimų, dėl kurių kiltų nepateisinamų skirtumų;
H.
kadangi pripažįstama, kad viena iš pagrindinių problemų – skaidrumo poreikis, skaidrumo analizė ir pasiūlymai, kaip jį stiprinti; kadangi skaidrumą galima suvokti keliais aspektais, pvz., rizikos draudimo fondų ir, tam tikrais atvejais, privataus kapitalo fondų skaidrumas įmonių, kurių akcijų jie įsigyja ar turi, atžvilgiu ar skaidrumas pagrindinių brokerių, institucinių investuotojų, pvz., pensijų fondų ar bankų, mažmeninių investuotojų, verslo partnerių, reguliavimo institucijų ir valdžios institucijų atžvilgiu; kadangi viena iš pagrindinių skaidrumo problemų susijusi su rizikos draudimo fondo ir, tam tikrais atvejais, privataus kapitalo fondų ir įmonių, kurių akcijų jis įsigyja ar turi, ryšiu;
I.
kadangi Jungtinių Amerikos Valstijų, kur informacijos laisvės įstatymais naudojosi konkurentai siekdami sužinoti investuotojų lygmeniu atskleidžiamas fondo investavimo detales, patirtis parodė, jog tai kenkia tiek investuotojams, tiek ir fondui;
J.
kadangi nenuosekliai įgyvendinus Skaidrumo direktyvą skaidrumo lygis Europos Sąjungoje skirtingas, o investuotojų sąnaudos didelės;
K.
kadangi skaidrumas yra būtina investuotojų pasitikėjimo ir sudėtingų finansinių produktų suvokimo sąlyga ir todėl jis prisideda prie optimalaus finansų rinkų veikimo ir jų stabilumo; kadangi skaidrumas yra tik pagalbinė reikiamo kruopštumo priemonė ir šio kruopštumo neatstoja;
L.
kadangi dėl antrinių būsto paskolų krizės nėra kaltas tik vienas sektorius, reikia atkreipti dėmesį į tai, kad norint visiškai suprasti šios krizės kilimo priežastis ir poveikį, reikia laiko, o priežasčių yra daug ir jos,
inter alia
, apima:
–
reitingų agentūras, ypač reitingų agentūrų interesų konfliktus ir neteisingą reitingų reikšmės suvokimą,
–
aplaidų skolinimą JAV būsto rinkoje,
–
greitas naujoves sudėtingos struktūros produktų srityje,
–
"leidimo ir platinimo" modelį ir ilgą tarpininkavimo grandinę,
–
investuotojų norą gauti dar didesnį pelną ir trumpalaikę atlygio paskatų struktūrą,
–
deramo rūpestingumo pareigos nesilaikymą,
–
paskolų pavertimą investicijomis ir reitingo agentūrų proceso sudėtingą struktūrą produktų srityje, dėl kurių šie produktai, palyginti su juos dengiančiu turtu, buvo pervertinti,
–
Amerikos investicijų bankų interesų konfliktus ir veiklos reguliavimo trūkumą,
M.
kadangi Bendrijos teisės aktuose numatytos tokios procedūros, kaip komitologijos procedūra ar
Lamfalussy
procedūra, kurios užtikrina galimybę lanksčiai reaguoti į kintančią verslo aplinką pasitelkiant įgyvendinimo priemones; kadangi ši sistema dar labiau pagerės, kai įsigaliojus Lisabonos sutarčiai bus taikoma deleguotų aktų priemonė;
N.
kadangi daugybė naujų rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų ir organizacijų, tokių kaip Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija, Tarptautinis valiutos fondas, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija ir pramonės atstovai, įskaitant atstovaujančius rizikos draudimo fondams ir privataus kapitalo fondams, jau parengė pažangiausios patirties principus ir kodeksus, kurie galėtų papildyti ES teisės aktus ir tapti jų modeliu; kadangi įmones ir verslo asociacijas reikėtų skatinti ne tik laikytis ES teisės aktų, bet ir įsipareigoti laikytis šių kodeksų vadovaujantis principu "laikykis arba paaiškink", o informacija apie šį laikymąsi ir paaiškinimai turėtų būti prieinami viešai ir tinkamai įvertinti;
O.
kadangi nebiržiniais produktais galėtų būti prekiaujama naudojantis atviresnėmis ar regimesnėmis prekybos sistemomis, siekiant, kur galima, padidinti rinkos kaina išreikštą vertę ir pateikti nuorodų dėl galimos savininkų kaitos; kadangi bendresnė nebiržinių produktų kliringo sistema patrauklesnė priežiūros institucijų vykdomos priežiūros ir rizikos valdymo tikslais, tačiau siekiant užtikrinti, jog būtų sudarytos lygios galimybės konkuruoti pasaulio rinkoje, bet kuri nauja sistema turėtų būti taikoma tarptautiniu mastu;
P.
kadangi visos pramonės stebėsena ir atskaitomybė yra svarbios siekiant reaguoti į visuomenės susirūpinimą ir siekiant suprasti privataus kapitalo fondų ekonominį poveikį, ir kadangi jau yra reikalavimas, jog privačios ir valstybinės bendrovės konsultuotųsi su savo darbuotojais dėl dalykų, galinčių paveikti darbuotojų interesus; kadangi nereikėtų sutrikdyti komercinės informacijos atskleidimo, kurio reikalaujama iš privataus kapitalo portfelių bendrovių, ir informacijos atskleidimo, kurio reikalaujama iš kitų privačių bendrovių, pusiausvyros;
Q.
kadangi atrodo, jog su produktais susiję teisės aktai nėra tinkamas būdas šiam novatoriškam sektoriui reglamentuoti,
R.
kadangi "vieno langelio" principu veikiantis elgesio kodeksų tinklalapis galėtų būti naudingas ir turėtų būti sukurtas Europos Sąjungoje bei propaguojamas tarptautiniu mastu; kadangi į šį tinklalapį turėtų būti įtrauktas elgesio kodeksų besilaikančių rinkos dalyvių sąrašas, jų atskleista informacija ir paaiškinimai, kodėl kodeksų nesilaikoma; kadangi nesilaikymo priežastys gali būti mokymosi informacijos šaltinis;
S.
kadangi atkreiptinas dėmesys į tai, kad reikia įveikti tarptautiniam alternatyvių investicijų platinimui kylančias kliūtis sukuriant Europos privataus paskirstymo tvarką instituciniams investuotojams;
T.
kadangi privataus kapitalo fondų srityje papildomi informavimo reikalavimai, ypač dažno informavimo reikalavimai, turėtų būti pagrįsti ir proporcingi iš šių fondų gaunamam pelnui; kadangi, atsižvelgus į visus kontekstus, reikia geresnio atlyginimų paketų ir ilgalaikio darbo rezultatų ryšio;
U.
kadangi šioje srityje nerengiamas joks pasiūlymas;
1.
prašo Komisijos EB sutarties 44 straipsnio, 47 straipsnio 2 dalies arba 95 straipsnio (atsižvelgiant į dalyką) pagrindu pateikti Parlamentui teisėkūros pasiūlymą ar pasiūlymų dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų veiklos skaidrumo; ragina užtikrinti, kad šie pasiūlymai būtų rengiami atsižvelgiant į tarpinstitucines diskusijas ir remiantis toliau pateikiamomis išsamiomis rekomendacijomis;
2.
patvirtina, kad rekomendacijos parengtos gerbiant subsidiarumo principą ir pagrindines piliečių teises;
3.
mano, kad prašomas (-i) parengti pasiūlymas (-ai) neturi finansinių pasekmių;
4.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.
REZOLIUCIJOS PRIEDAS: IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMŲ PATEIKTI PASIŪLYMŲ TURINIO
Europos Parlamentas prašo Komisijos pateikti pasiūlymą dėl direktyvos ar direktyvų, užtikrinsiančių bendrus skaidrumo standartus ir padėsiančių spręsti toliau nurodomas problemas, susijusias su rizikos draudimo fondais ir privataus kapitalo fondais, kadangi direktyva (-os) turėtų suteikti valstybėms narėms, kai būtina, pakankamai lankstumo perkeliant ES normas į esamas įmonių teisės sistemas; taip pat prašo Komisijos skatinti tobulinti skaidrumą remiant ir kontroliuojant rizikos draudimo fondų, privataus kapitalo fondų valdytojų ir jų sandorių šalių jau taikomo savireguliavimo raidą, o valstybes nares skatinti remti šiuos veiksmus plėtojant dialogą ir keičiantis pažangiausia patirtimi.
Atsižvelgiant į tai, kad nėra vieningos sistemos, kaip turėtų būti viešai skelbiama privačių nepriklausomų turto fondų (SWF) informacija, Europos Parlamentas džiaugiasi Tarptautinio valiutos fondo iniciatyva įsteigti darbo grupę, kuri parengtų tarptautinius SWF elgesio principus ir mano, kad šie elgesio principai padėtų padaryti SWF veiklą suprantamesne; ragina Komisiją dalyvauti šiame procese.
Dėl rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų
Europos Parlamentas prašo Komisijos pateikti tinkamų teisėkūros pasiūlymų ir tai padaryti peržiūrint esamą
acquis communautaire
, susijusį su įvairių tipų investuotojais ir sandorio šalimis ir atliekant poveikio įvertinimą bei kartu su kitomis suinteresuotomis šalimis ištirti galimybę diferencijuoti rizikos draudimo fondus, privataus kapitalo fondus ir kitus investuotojus, pritaikyti ar nustatyti normas, susijusias su aiškiu ir savalaikiu svarbios ir esminės informacijos paskelbimu siekiant palengvinti aukštos kokybės sprendimų priėmimo procesą ir užtikrinti investuotojo bei įmonės vadovybės ir investuotojo bei kitų sandorio šalių bendravimo skaidrumą; tais atvejais, kai pasiūlymai jau pateikti, jie turėtų būti atitinkamai įgyvendinami; ragina Komisiją išsiaiškinti, kaip padidinti rizikos pastebimumą ir suvokimą netapatinant jos su tinkamumu gauti kreditą; reikėtų atkreipti dėmesį į tai, ar esamoms ir būsimoms direktyvoms ir skaidrumo priemonėms nekenkia sutartyse nustatomos per plačios atsakomybės panaikinimo nuostatos;
Naujuosiuose teisės aktuose turėtų būti reikalaujama, kad akcininkai praneštų emitentams apie savo balsavimo teisių santykinį kiekį, kuris pakito dėl įsigijimo ar akcijų perleidimo, tais atvejais, kai tas kiekis pasiekia tam tikrą ribą, ją viršija ar jos nebesiekia ir reikėtų nustatyti 3 proc., o ne 5 proc. ribą, kaip nurodoma Direktyvoje 2004/109/EB; taip pat reikėtų reikalauti, kad rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai, jeigu šias investuotojų kategorijas galima atskirti nuo kitų, atskleistų ir paaiškintų įmonėms, kurių akcijų jie įsigyja ar turi, mažmeniniams ir instituciniams investuotojams, pagrindiniams brokeriams ir priežiūros institucijoms savo investavimo politiką ir susijusią riziką;
Šie pasiūlymai turėtų būti pagrįsti esamų Bendrijos teisės aktų tyrimu, kurį reikėtų atlikti siekiant nustatyti mastą, kuriuo būtų galima esamas skaidrumo normas taikyti tokioms specifinėms institucijoms, kaip rizikos draudimo fondai ir privataus kapitalo fondai.
Dėl minėtųjų teisėkūros pasiūlymų Komisija turėtų ypač:
–
išnagrinėti galimybę alternatyvioms investicinėms priemonėms taikyti sutarčių sąlygas, kurios nedviprasmiškai užtikrintų rizikos atskleidimą ir valdymą, priemones, kurių būtų imamasi tais atvejais, kai viršijamos ribos, tinkamą informacijos atskleidimą, aiškų laikotarpių, kai draudžiama parduoti akcijas, apibrėžimą ir aiškias sutarties atšaukimo ir nutraukimo sąlygas;
–
ištirti pinigų plovimo problemą rizikos draudimo fondų ir privataus kapitalo fondų srityje;
–
ištirti galimybes suderinti tam tikros proporcijos neatitinkančių rizikos draudimo fondų ir, tam tikrais atvejais, – akcininkų registravimo ir jų tapatybės nustatymo, jų strategijų ir ketinimų atskleidimo taisykles ir rekomendacijas, atkreipiant dėmesį į tai, kad reikia vengti per didelės informacijos gausos;
–
ištirti būtinybę bei būdus, kaip įpareigoti tarpininkus suteikti tikriesiems akcininkams teisę aktyviai dalyvauti balsuojant visuotiniuose akcininkų susirinkimuose ir užtikrinti, kad įgaliotiniai laikytųsi jų pateiktų balsavimo nurodymų; taip pat turi būti užtikrinta, kad būtų atskleista akcininkų, kurių tapatybė nustatyta, balsavimo politika;
–
kartu su pramonės atstovais parengti pažangiausios patirties kodeksus, kaip pertvarkyti dabartinę įmonių valdymo struktūrą siekiant įtvirtinti ilgalaikę orientaciją ir pasiekti, kad nebūtų finansiškai ir kitaip skatinama prisiimti per didelę trumpalaikę riziką ir elgtis neatsakingai;
–
nustatyti taisykles, pagal kurias būtų numatytas visiškas valdytojų atlygio, įskaitant pasirinktinius sandorius su vertybiniais popieriais, skaidrumas – šį atlygį turi oficialiai tvirtinti visuotinis įmonės akcininkų susirinkimas;
Konkrečios nuostatos, susijusios su rizikos draudimo fondais
Europos Parlamentas prašo Komisijos nustatyti normas, kurios padidintų balsavimo politikos skaidrumą rizikos draudimo fonduose, remiantis tuo, kad Bendrijos normos turėtų būti skiriamos tokių fondų valdytojams; tokios normos galėtų apimti ir akcininko tapatybės nustatymo ES mastu sistemą; tais atvejais, kai pasiūlymai jau pateikti, jie turėtų būti atitinkamai įgyvendinami;
Dėl minėtųjų teisėkūros pasiūlymų Komisija turėtų ypač:
–
išnagrinėti popierių skolinimo ir balsavimo naudojantis pasiskolintų akcijų suteikiama balsavimo teise poveikį, atsižvelgiant į geresnio reglamentavimo principus;
–
ištirti, ar atskaitomybės reikalavimai turėtų būti taikomi ir kelių akcininkų bendradarbiavimo susitarimams, ir netiesioginiam balsavimo teisių įsigijimui sudarant pasirinktinius sandorius;
Konkrečiai dėl privataus kapitalo fondų
Europos Parlamentas prašo Komisijos pasiūlyti normas, pagal kurias investuotojams būtų uždrausta "grobstyti" įmones (vadinamasis turto išpardavimas dalimis) ir piktnaudžiauti savo finansine galia taip, kad tai ilgainiui sukeltų tik problemų įsigytai įmonei ir ateityje neturėtų jokio teigiamo poveikio nei jai, nei jos darbuotojų, kreditorių ir verslo partnerių interesams. Be to, Komisija turėtų įvertinti galimybę nustatyti bendras taisykles įmonių kapitalo palaikymui užtikrinti. Europos Parlamentas taip pat prašo Komisijos ištirti, ar valstybės narės įgyvendino priemones, kuriomis būtų pasipriešinta turto išpardavimui dalimis.
Kalbant apie minėtąjį (-uosius) pasiūlymą (-us) dėl teisės akto (-ų), Komisija turėtų išnagrinėti būdus, kaip spręsti problemas, kylančias, kai bankai paskolina milžiniškas pinigų sumas pirkėjams, įskaitant privataus kapitalo fondus, ir kratosi bet kokios atsakomybės už bet kokius tikslus, kuriais šie skolinti pinigai naudojami, ar už skolai grąžinti naudojamų pinigų kilmę. Nereikėtų pamiršti, kad už minėtuosius aspektus atsako skolininkas, o kapitalo reikalavimai panašiai rizikai turi būti vienodi visoje finansų sistemoje.
Europos Parlamentas prašo Komisiją ištirti, ar Verslo dalių perdavimo direktyva 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo (OL L 82, 2001 3 22, p. 16).
turi būti pritaikyta konkrečiai įsigijimo skolon situacijai.
