GALUTINIS
A6-0052/2006
15.3.2006
PRANEŠIMAS
su rekomendacijomis Komisijai dėl galimybės susipažinti su institucijų dokumentais
(2004/2125(INI))
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
Pranešėjas:
Michael Cashman
(Iniciatyva pagal Darbo tvarkos taisyklių 39 straipsnį)
PE 360.242v02-00
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS...........................3
PASIŪLYMO DĖL REZOLIUCIJOS PRIEDAS........................................................................6
IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS, SUSIJUSIOS SU PASIŪLYMO TURINIU.......................6
PROCEDŪRA...........................................................................................................................10
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
su rekomendacijomis Komisijai dėl galimybės susipažinti su institucijų dokumentais
( 2004/2125(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio 2 dalį,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 39 ir 45 straipsnius,
– atsižvelgdamas į institucijų pranešimus dėl 2001 m. gegužės 30 d. Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais ir visų pirma su Komisijos pirmąja trimete jo taikymo ataskaita, kaip numatyta minėtojo reglamento 17 straipsnio 2 dalyje,
– atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ( A6-0052/2006 )
A. kadangi ratifikavus Amsterdamo sutartį ir įsigaliojus Europos bendrijos steigimo sutarties 255 straipsniui skaidrumas tapo pagrindiniu Europos Sąjungos principu, kurio laikantis siekiama stiprinti demokratinį Europos institucijų pagrindą, suteikti piliečiams galimybę aktyviau dalyvauti sprendimo procese, užtikrinti, kad efektyvia veikiančių ir atskaitingų piliečiams viešojo administravimo įstaigų darbas būtų geriau pateisinamas, ir sudaryti galimybę greičiau nustatyti problemas ir klaidas,
B. kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 tik iš dalies taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 255 straipsnis, nes:
- jame išdėstytas besąlygiškas įstatymų leidybos veiklos apibrėžimas (12 straipsnis) yra per daug abstraktus ir ši veikla gali būti supainiota su administracinio pobūdžio veikla; be to, reglamente nenumatyta, kad Taryba ir Parlamentas apie teisėkūrą turėtų diskutuoti ir ją priimti viešai arba kad, be teisėkūros iniciatyvų, valstybių narių pateikti pakeitimai iš karto turėtų tapti prieinami; be to, turi būti sudaryta galimybė susipažinti ir su visais parengiamaisiais teisiniais dokumentais (nepriklausomai nuo to, ar juos parengė institucijų teisės tarnybos), kad priimant sprendimą vienodomis sąlygomis bendradarbiautų Parlamentas, Taryba ir Komisija, išsamiai susipažinę su reglamentuojamąja sritimi; be to, nėra bendro supratimo, susijusio su reikalavimu skelbti teisėkūros dokumentus Oficialiajame leidinyje arba dėl šio leidinio organizavimo (pvz., tiek, kiek tai susiję su elektroniniu leidiniu),
- nėra aiškių taisyklių, skirtų: susipažinimo su administracinio pobūdžio dokumentais tvarkai nustatyti; vadinamajam laikui apmąstymui nustatyti; projektų rengimui patobulinti; informuoti piliečius apie procedūras, kurių laikosi kiekviena procese dalyvaujanti institucija; bendrai dokumentų archyvavimo tvarkai arba privilegijuotoms teisėms susipažinti su dokumentais asmenims, turintiems ypatingas teises, nustatyti,
- yra aišku, kad poreikis nustatyti aplinkybes, kuriomis ypatingi dokumentai gali būti visiškai arba iš dalies klasifikuojami kaip konfidencialūs, ir numatyti reguliaraus tokio klasifikavimo persvarstymo tvarką. Be to, tai, kad Europos Parlamentas neturi aiškios teisinės bazės, reglamentuojančios galimybę susipažinti su klasifikuota ES informacija, ypač tada, kai nacionaliniams parlamentams tokia galimybė nėra suteikiama arba ji yra ribota, prieštarauja demokratijos principui, kuriuo grindžiama Sąjunga; taip pat reikia priimti nuostatas siekiant neleisti trečiosioms šalims arba tarptautinėms organizacijoms uždrausti Tarybai arba Komisijai leisti Parlamentui susipažinti su klasifikuota informacija,
- administravimo sistema (institucijų registrai, duomenų bazės ir kitas informacinių technologijų taikymas) vis dar yra bandomojo etapo ir nėra bendros visų trijų institucijų taikomos metodologijos; net vykdant tarpinstitucines procedūras nėra bendro institucijų supratimo, kaip tvarkyti, dalytis ir saugoti įvairių tipų dokumentus; nors buvo atlikta tam tikrų patobulinimų, vis dar trūksta koordinavimo tarp institucijų, ypač turint mintyje dokumentus, susijusius su tarpinstitucinėmis procedūromis, todėl sutrikę ne tik paprasti piliečiai, bet ir profesionalai, tyrėjai ir nacionaliniai parlamentai,
C. kadangi net Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 yra nuostata dėl jo persvarstymo po trejų metų, ir nepaisant to, kad Parlamentas keletą kartų prašė Komisijos patobulinti ir sustiprinti Bendrijos teisės aktus, susijusius su skaidrumu, nebuvo pateikta pasiūlymų pagal Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 39 straipsnio 2 dalį,
D. kadangi sunkumai taikant Reglamentą (EB) Nr. 1049/01 tam tikru aspektu buvo susiję su netinkamu jo įgyvendinimu; kadangi Teisingumo Teismo precedentų teisė parodė, kad reikia patikslinti ir išaiškinti kai kurias šio Reglamento nuostatas, ypač nuostatas dėl valstybių narių ir trečiųjų asmenų rengiamų dokumentų ir dėl tyrimų išimčių, teisinių konsultacijų ir vadinamojo apmąstymų laiko,
E. kadangi skaidrios ir atviros derybos ir lojalus institucijų bendradarbiavimas yra geresnis būdas EB Sutarties 207 straipsnyje numatytos sprendimo priėmimo procedūros veiksmingumui užtikrinti, negu uždaros derybos Taryboje; todėl apgailestauja, kad Taryba savo 2005 m. gruodžio 22 d. išvadose pasirinko nekeisti darbo procesų ir nerengti skaidrių derybų ministrų lygmeniu, kai vyksta teisėkūros procedūra,
1. prašo Komisijos, remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 255 straipsniu, 2006 m. pateikti jam teisės akto pasiūlymą „Dėl teisės susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos bei Komisijos dokumentais ir bendrųjų principų ir viešo bei privataus intereso, nuo kurio priklauso ši teisė, apribojimų“, kuris turi būti parengtas tarpinstitucinių diskusijų metu, ir vadovautis pridedamomis išsamiomis rekomendacijomis;
2. tvirtina, kad rekomendacijose laikomasi subsidiarumo principo, pagrindinių piliečių teisių, Europos Žmogaus Teisių Teismo precedentų teisės, ypač dėl 8 straipsnio ir dėl Pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsnių;
3. mano, kad prašyto pasiūlymo finansinės sąnaudos turi būti padengtos iš institucijų veiklos biudžetų, nes skaidrumo taisyklės neatsiejamos nuo tų institucijų taisyklių, taikomų dokumentų, kuriuos jos paruošė arba kuriems jie yra skirti, rengimo, patvirtinimo ir skelbimo;
4. pabrėžia, kad naujos taisyklės dėl galimybės susipažinti su dokumentais turi būti taikomos nuo pakeisto Reglamento įsigaliojimo datos, todėl neturi atgalinio poveikio;
5. Paveda pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Tarybai ir valstybių narių ir stojančiųjų šalių bei šalių kandidačių vyriausybėms ir parlamentams.
PASIŪLYMO DĖL REZOLIUCIJOS PRIEDAS
IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS, SUSIJUSIOS SU PASIŪLYMO TURINIU
1 rekomendacija (dėl Europos bendrijos steigimo sutarties 255 straipsnio ir Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 žvelgiant iš Konstitucijos perspektyvos)
Komisija privalo aiškiau suformuluoti Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 citatas ir konstatuojamąsias dalis, kad reglamentas taptų toks pat aiškus, kaip ir Europos steigimo sutarties 255 straipsnis
255 Straipsnio 1 dalis. Visi Sąjungos piliečiai ir visi fiziniai ar juridiniai asmenys, gyvenantys ar turintys registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę, laikydamiesi pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis nustatytinų principų bei sąlygų, susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais. 2. Bendruosius principus ir visuomenės arba asmens interesais grindžiamus apribojimus, reglamentuojančius šią teisę susipažinti su dokumentais, per dvejus metus nuo Amsterdamo sutarties įsigaliojimo 251 straipsnyje nurodyta tvarka nustato Taryba. 3. Kiekviena pirmiau nurodyta institucija savo Darbo tvarkos taisyklėse išsamiau išdėsto konkrečias savo dokumentų prieinamumo nuostatas . , kuris yra reglamento teisinis pagrindas:
a) yra pagrindinis teisinis pagrindas sutarčių, kuriose nustatomi Sąjungos steigimo principai, apibrėžtus Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnyje, pagal kurį „.. sprendimai priimami kuo atviriau ir kuo labiau priartinant juos prie piliečio “, ir Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje, pagal kurį „Sąjunga yra grindžiama demokratijos ... ir teisinės valstybės ...principais“;
b) yra lemiamas teisinis pagrindas, kiek tai susiję su skaidrumu ir konfidencialumu, visos Tarybos, Komisijos ir Parlamento („teisės aktų leidybos trikampio“) veiklos pagal Europos bendrijos steigimo sutartį ir Europos Sąjungos sutartį;
c) turi būti nenukrypstant ir visiškai įgyvendintas Europos Parlamento
Europos bendrijos steigimo sutarties 199 straipsnis. Europos Parlamentas savo narių balsų dauguma priima savo darbo tvarkos taisykles. , Komisijos
Europos bendrijos steigimo sutarties 218 straipsnio 2 dalis. „Komisija patvirtina savo darbo tvarkos taisykles, kad užtikrintų, jog ji ir jos padaliniai veiks pagal šios Sutarties nuostatas. Ji užtikrina, kad šios taisyklės būtų paskelbtos.“ ir Tarybos
Europos bendrijos steigimo sutarties 207 straipsnis. 3. Taryba priima savo Darbo tvarkos taisykles. Kad būtų galima taikyti 255 straipsnio 3 dalį, Taryba šiose taisyklėse detaliau išdėsto sąlygas, kuriomis visuomenei prieinami Tarybos dokumentai. Kad būtų galima taikyti šio straipsnio šią dalį, Taryba nustato, kada ji turi būti laikoma veikiančia kaip teisės aktų leidimo institucija, kad tais atvejais būtų galima padaryti dokumentus lengviau prieinamus ir kartu išlaikyti jos sprendimų priėmimo procesą veiksmingą. Bet kuriuo atveju, kai Taryba veikia kaip teisės aktų leidėja, balsavimo rezultatai ir balsavimo motyvai, taip pat užprotokoluoti pareiškimai yra vieši.. darbo tvarkos taisyklėse;
d) turi būti taikomas nuosekliai, institucijoms veikiant kaip teisės aktų leidėjoms (kaip numatyta Europos bendrijos steigimo sutarties 207 straipsnyje) arba įgyvendinant EB ir ES teisės aktus (Europos bendrijos steigimo sutarties 202 straipsnis)
Europos bendrijos steigimo sutarties 202 straipsnis. „Kad šioje sutartyje nustatyti tikslai būtų pasiekti, pagal joje numatytas nuostatas Taryba: - užtikrina valstybių narių bendros ekonomikos politikos sričių koordinavimą; - turi galią priimti sprendimus; - Tarybos priimamuose teisės aktuose suteikia Komisijai įgaliojimus įgyvendinti Tarybos nustatytas taisykles. Tokiems įgaliojimams vykdyti taryba gali nustatyti tam tikrus reikalavimus. Ji taip pat turi teisę tam tikrais atvejais pati tiesiogiai naudotis šiais įgaliojimais. Minėtosios procedūros turi atitikti principus ir taisykles, kurias Taryba iš anksto vieningai nustato remdamasi Komisijos pasiūlymu ir gavusi Europos Parlamento nuomonę“. , nepriklausomai nuo to, kuri institucija įgyvendina teisės aktus arba naudojasi įgyvendinimo įgaliojimais;
2 rekomendacija (dėl teisėkūros ir ne teisėkūros dokumentų sąvokų)
Komisija, remdamasi tarpinstitucinio komiteto diskusijomis, numatytomis Reglamento 15 straipsnyje, ir laikydamasi 1 rekomendacijoje pabrėžiamų principų, turėtų iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001:
a) apibrėždama sąvoką „teisėkūros dokumentai“, jie šiuo metu yra apibrėžti šio reglamento 12 straipsnio 2 dalyje kaip „... valstybėse narėse juridinę galią turinčių arba jas saistančių teisės aktų priėmimo procese parengti arba gauti dokumentai“, pridedant nuorodą į tai, kad (teisėkūros) akto sąvoka turi būti taikoma tik antrinei teisei (su tiesioginiu teisiniu pagrindu Sutartyse);
Reikėtų suteikti galimybę susipažinti su šiais teisėkūros dokumentais:
- visais parengiamaisiais dokumentais, susijusiais su nustatyta sprendimo priėmimo procedūra; galimybė susipažinti turi būti suteikiama, kai tik tokie dokumentai yra oficialiai pateikti kiekvienos institucijos, dalyvaujančios priimant sprendimą;
- Parlamento ir Tarybos diskusijų protokolais, šioms institucijoms veikiant kaip įstatymų leidėjams, ir su aptartais dokumentais (jeigu neklasifikuota, žr. toliau 3 rekomendaciją);
- kiekvienos iniciatyvos ar oficialaus pakeitimo autorių;
- susijusia papildoma informacija ar dokumentais, susijusiais su institucijų darbo grupių posėdžiais ir informacija, pateikta institucijų, kuriose tokie dokumentai nėra vien tik administracinio pobūdžio, sekretoriatų (įskaitant teisės tarnybas).
Pakeistas Reglamentas taip pat turi būti teisinis pagrindas nustatant taisykles, pažangiąją patirtį ir tarpinstitucinius susitarimus, užtikrinant geresnį teisės aktų rengimą ir galimybę susipažinti su galutiniais teisės aktais, pvz., tvarka, skirta:
- parengti teisės aktus,
- skelbti juos elektronine forma Oficialiajame leidinyje,
- suderinti pagrindinius dokumentus su jų pakeičiamaisiais aktais,
- nustatyti Oficialiojo leidinio formatą, daugiakalbystės principo įgyvendinimo tvarką, ir apibrėžti Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuro (OPOCE) misiją;
b) apibrėždama sąvoką „ne teisėkūros dokumentai“ – tai dokumentai, susiję su teisės aktų įgyvendinimo procedūra (nesvarbu, kokia institucija su tuo yra susijusi), ir dokumentai, susiję su neįpareigojančių teisės aktų priėmimo procedūromis. Tokiais atvejais turėtų būti galima taikyti ne tokias griežtas skaidrumo taisykles, atsižvelgiant į dokumentų administracinį pobūdį.
Todėl institucijos:
- turėtų supažindinti su ne teisėkūros dokumentų rengimo procedūra ir nustatyti laiką ir sąlygas, kuriomis suinteresuotosios šalys galės dalyvauti susijusioje procedūroje ir visuomenė turės galimybę susipažinti su dokumentais;
- taip pat turėtų aiškiai nurodyti administracines procedūras vykdančius administracinius vienetus, ir tai, kaip dokumentai yra saugomi laikinai ir nuolat, ir kaip galima su jais susipažinti.
c) apibrėždama sąvoką „reglamentuojantys dokumentai“(
1999 m. Komitologijos sprendimo 2b) straipsnyje numatyta, kad: "…. b) Reguliavimo procedūra naudojama esminėms pagrindinės priemonės nuostatoms taikyti, įskaitant žmonių, gyvūnų arba augalų sveikatos apsaugos ar saugos priemones, bei pritaikant ar atnaujinant neesmines pamatinio teisės akto nuostatas. )– tai dokumentai, susiję su (a) punkte apibrėžtų) teisės aktų neesminių elementų papildymo arba keitimo procedūromis, nesvarbu, ar ją priėmė Taryba, ar taip padaryti buvo pavesta Komisijai); tokie dokumentai turi būti prieinami mutatis mutandis tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos teisėkūros dokumentams (pvz., vykdant komitologijos procedūras susipažinti su dokumentais turi būti galima nuo tada, kai numatoma priemonė yra oficialiai pateikiama komitetui); panašiai turi būti suteikta galimybė susipažinti su papildomais dokumentais (pvz., darbotvarkėmis, protokolais ir komiteto balsavimo rezultatais).
3 rekomendacija ( dėl dokumentų, kurie turi būti laikomi konfidencialiais)
-Atsižvelgiant į pažangiąją valstybių narių patirtį, Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 taip pat turėtų būti pakeistas ir aiškiai apibrėžti EB steigimo sutarties 255 straipsnyje minimus „...visuomenės arba asmens interesais grindžiamus apribojimus“, dėl kurių susipažinti su institucijų dokumentais (arba jų dalimis) leidžiama vėliau arba visai neleidžiama; todėl Reglamente turi būti nustatytos taisyklės:
a) užtikrinančios, kad nepriklausomai nuo ES veiksmų srities priežastys, į kurias atsižvelgta priimant pagrindinius politikos sprendimus ir teisės aktus, yra viešai skelbiamos; taip pat reikia aiškiai atskirti slaptumo poreikį, viena, pvz., saugumo tarnybų planuojamų arba vykdomų veiksmų ir, antra, atskaitomybės ir a posteriori kontrolės reikalavimus,
b) užtikrinančios, kad dokumentai nebūtų priskiriami prie konfidencialių automatiškai ir vien tik dėl to, kad jie susiję su klausimu, kuris yra arba gali būti svarbus saugumui, ir
c) užtikrinančios atitinkamą Europos Parlamento priežiūrą (demokratinė parlamentinė priežiūra).
Reglamente taip pat turi būti aiškiai nurodyta, kad pagal dvišalius susitarimus su trečiosiomis šalimis arba tarptautinėmis organizacijomis gali būti nedraudžiama Tarybai arba Komisijai dalytis konfidencialia informacija su Europos Parlamentu (ypač tais atvejais, kai nuolatiniai dokumentai yra neprieinami nacionaliniams parlamentams, nuo tada, kai jie tapo ES dokumentais).
4 rekomendacija (dėl ES ir valstybių narių santykių dėl dalijimosi informacija / dokumentais)
Atsižvelgiant į Europos bendrijos steigimo sutarties 296 straipsnyje numatytą principą, kuriuo remiantis „ nė viena valstybė narė nėra verčiama teikti informaciją, kurios atskleidimas, jos nuomone, prieštarauja pagrindiniams jos saugos interesams“, Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 turėtų būti pakeistas siekiant:
a) apriboti valstybių narių teisę riboti galimybę susipažinti su jų teikiamomis nuomonėmis / pakeitimais vykdant teisėkūros / reglamentavimo procedūras;
b) suteikti visišką galimybę gauti Komisijai pateiktą informaciją, susijusią su ES/EB teisės aktų įgyvendinimu tol, kol neprasidėjo teismo procesas.
5 rekomendacija (dėl galimybės susipažinti su dokumentais suteikimo piliečiams)
Atsižvelgdama į pirmojo Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 ketverių metų laikotarpio patirtį, Komisija turėtų iš dalies pakeisti reglamentą, pateikdama nuoseklųjį pasiūlymą, siekiant:
a) aiškiai skirti vieną tarnybą, į kurią reikėtų kreiptis norint susipažinti su parengiamaisias dokumentais, susijusiems su teisėkūros ar reglamentavimo procedūromis (žr. 2 rekomendaciją) ir užtikrinti, kad jos darbas gerai struktūruotas;
b) reorganizuoti institucijų registrus integruojant bendrą sąsają, kad piliečiai / naudotojai galėtų visuose trijuose registruose rasti tas pačias funkcijas;
c) nustatyti bendras dokumentų archyvavimo taisykles, vengiant dubliavimosi ir užtikrinant skirtingų variantų tapatumą;
d) aiškiai ir suprantamai pristatyti institucijų darbo organizavimą ir, atitinkamai, tarnybą, į kurią rekėtų kreiptis norint susipažinti su dokumentais.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Galimybė susipažinti su institucijų dokumentais
Procedūros numeris
2004/2125(INI)
Teisinis pagrindas
EB sutarties 192 straipsnio 2 pastraipa
Pagrindas Darbo tvarkos taisyklėse
39 ir 45 straipsniai
Atsakingasis komitetas
LIBE
Paskelbimo per plenarinį posėdį data
28.10.2004
Komitetai, į kuriuos kreiptasi dėl nuomonės Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Nuomonė(-s) nepareikšta Nutarimo data
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Į pranešimą įtrauktas(-i) pasiūlymas(-ai) dėl rezoliucijos(-ų)
Pranešėjas(-ai) Paskyrimo data
Michael Cashman
31.8.2004
Ankstesnis(-i) pranešėjas(-ai)
Svarstymas komitete
16.3.2005
12.7.2005
14.9.2005
5.10.2005
Priėmimo data
22.2.2006
Galutinio balsavimo rezultatai
Už:
Prieš:
Susilaikė:
47
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Alexander Nuno Alvaro, Roberta Angelilli, Edit Bauer, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Giusto Catania, Jean-Marie Cavada, Charlotte Cederschiöld, Carlos Coelho, Fausto Correia, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Rosa Díez González, Antoine Duquesne, Kinga Gál, Patrick Gaubert, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Adeline Hazan, Lívia Járóka, Timothy Kirkhope, Ewa Klamt, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Romano Maria La Russa, Henrik Lax, Sarah Ludford, Jaime Mayor Oreja, Claude Moraes, Hartmut Nassauer, Martine Roure, Inger Segelström, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber, Stefano Zappalà, Tatjana Ždanoka
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Gérard Deprez, Camiel Eurlings, Evelyne Gebhardt, Ignasi Guardans Cambó, Sophia in 't Veld, Sylvia-Yvonne Kaufmann, Bill Newton Dunn, Herbert Reul, Marie-Line Reynaud, Kyriacos Triantaphyllides, Rainer Wieland, Jan Zahradil
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
Pateikimo data – A6
1.3.2006
A6-0052/2006
Pastabos
...
