Sesijos apžvalga: 2009 m. liepos 14-16 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
2009-07-09 - 12:15
Liepos 14-16 d. Strasbūre vyks inauguracinė naujosios kadencijos EP plenarinė sesija. Joje bus renkamas Parlamento pirmininkas, jo pavaduotojai bei kvestoriai. Be to, liepos 15 d. rytą deputatai aptars Europos Vadovų Tarybos susitikimo rezultatus, o Čekijos ir Švedijos ministrai pirmininkai apžvelgs savo šalių pirmininkavimą ES Tarybai. Tuo tarpu tądien po pietų bus svarstoma padėtis Irane, Kinijoje bei Hondūre (be rezoliucijų). Ketvirtadienį kai kurie Parlamento komitetai rinks savo vadovybę.
Sesijos išvakarėse, liepos 13 d., 15.30 – 16 val. EP rūmuose Strasbūre (Louis Weiss pastato vestibiulyje) vyks iškilmingas tiesiogiai renkamo EP trisdešimtmečio minėjimas, dalyvaujant senosios ir naujosios kadencijos europarlamentarams. Renginyje gros G. Verdi ir L. van Beethoven muzika, taip pat dalyvaus Eurokorpuso kariškiai. Minėjimas bus tiesiogiai transliuojamas Europe by Satellite kanalu. 20090629BRI57511
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Keletas faktų apie naująjį Europos Parlamentą
2009-07-09 - 12:15
Naujosios sudėties Europos Parlamentą sudarys 736 europarlamentarai (jei 2010 m. įsigaliotų Lisabonos sutartis, šis skaičius padidėtų iki 754). Lietuvoje išrinkta dvylika EP narių: ANDRIKIENĖ Laima Liucija – Europos liaudies partija (krikščionys demokratai);
LANDSBERGIS Vytautas – Europos liaudies partija (krikščionys demokratai);
MORKŪNAITĖ Radvilė – Europos liaudies partija (krikščionys demokratai);
SAUDARGAS Algirdas – Europos liaudies partija (krikščionys demokratai);
BALČYTIS Zigmantas – Progresyvusis socialistų ir demokratų aljansas;
BLINKEVIČIŪTĖ Vilija – Progresyvusis socialistų ir demokratų aljansas;
PALECKIS Justas Vincas – Progresyvusis socialistų ir demokratų aljansas;
DONSKIS Leonidas – Liberalų ir demokratų aljansas Europai;
USPASKICH Viktor – Liberalų ir demokratų aljansas Europai;
TOMAŠEVSKI Valdemar – Europos demokratai ir reformistai;
IMBRASAS Juozas – frakcija dar nepatvirtinta;
PAKSAS Rolandas – frakcija dar nepatvirtinta.
Visame EP perrinkta 50 proc. senosios kadencijos europarlamentarų. Daugiausia jų perrinkta Maltoje (80 proc.), mažiausiai – Lietuvoje (25 proc.).
35 proc. naujojo EP sudarys moterys – tai 4 proc. daugiau negu praėjusioje kadencijoje. Tiesa, tarp lietuvių moterų liko tik 25 proc., nors buvo 38 proc.
Jauniausia europarlamentarė yra danė Emilie Turunen, gimusi 1984 m. gegužės 13 d. Lietuvė Radvilė Morkūnaitė yra antroji pagal jaunumą – ji gimė 1984 m. sausio 2 d. Tuo tarpu vyriausias EP narys yra italas Ciriaco De Mita, gimęs 1928 m. vasario 2 d.
Į EP išrinkti keturi pareigas einantys Europos komisarai, vienas buvęs prezidentas (Rolandas Paksas) ir dar vienas buvęs valstybės vadovas (Vytautas Landsbergis), taip pat aštuoni buvę vyriausybių vadovai.
Politinės partijos ir frakcijos. Šios kadencijos EP bus atstovaujama 165 šalies masto politinėms partijoms (praėjusioje kadencijoje šis skaičius buvo 182). Panašių pažiūrų valstybių politinių partijų atstovai Europos Parlamente jungiasi į frakcijas. Frakcijai sudaryti reikia bent 25 europarlamentarų iš mažiausiai ketvirtadalio ES šalių (7). Tikėtina, jog naujosios sudėties Parlamente veiks septynios frakcijos (mandatų skaičiai negalutiniai):
Europos liaudies partija (krikščionys demokratai) – 265 mandatai (36 %)
Progresyvusis socialistų ir demokratų aljansas – 184 mandatai (25 %)
Liberalų ir demokratų aljansas Europai – 84 mandatai (11,41 %)
Žaliųjų frakcija/ Europos laisvasis aljansas – 55 mandatai (7,47 %)
Europos konservatoriai ir reformistai – 55 mandatai (7,47 %)
Europos vieningųjų kairiųjų/ Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų jungtinė frakcija – 35 mandatai (4,76 %)
Laisvės ir demokratijos Europa – 30 mandatų (4,08 %)
Frakcijoms nepriklausantys EP nariai – 28 (3,8 %)
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
EP rinks naują pirmininką, jo pavaduotojus bei kvestorius
2009-07-09 - 12:15
Liepos 14 d. Strasbūre pirmąkart susirinkęs naujosios kadencijos Europos Parlamentas pirmiausia išsirinks savo naują pirmininką, o vėliau rinks keturiolika jo pavaduotojų bei penkis kvestorius. Pagal EP Darbo tvarkos taisykles kandidatus į EP pirmininko postą gali siūlyti politinė frakcija arba mažiausiai 40 europarlamentarų grupė. Didžiausia EP frakcija – Europos liaudies partija – į šį postą siūlo buvusį Lenkijos ministrą pirmininką Jerzy Buzek. Apie ketinimą balotiruotis į EP pirmininko postą yra paskelbusi ir Europos vieningųjų kairiųjų/ Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų jungtinės frakcijos atstovė Eva Britt-Svensson (Švedija). Tuo tarpu buvęs Liberalų ir demokratų aljanso pirmininkas Graham Watson (Jungtinė Karalystė) liepos 8 d. atsiėmė savo kandidatūrą. Kandidatai pasakys kalbą liepos 14 d. plenariniame posėdyje, iki balsavimo pradžios.
EP pirmininkas bus pagal tradiciją renkamas slaptu balsavimu europarlamentarams įmetant biuletenius į urną. Balsavimą prižiūrės aštuoni EP nariai, išrinkti loterijos keliu. Toks balsavimas yra neįprastas Europos Parlamente – paprastai jame balsuojama elektroniškai.
Kad būtų išrinktas, kandidatas turi surinkti daugiau kaip pusę galiojančių balsų. Jei pirmajame etape nė vienas iš kandidatų nesurenka tiek balsų, rinkimai vyksta iš naujo – tie patys ar kiti kandidatai gali būti iškelti naujai. Galimas ir trečiasis balsavimo etapas. Jei ir jame nepavyksta išrinkti pirmininko, ketvirtajame etape rungiasi du populiariausi trečiojo etapo kandidatai ir laimi tas, kuris surenka daugiau balsų. Jei rezultatas būtų lygus – EP pirmininku taptų vyresnis kandidatas.
Naujai išrinktas Parlamento pirmininkas perima pirmininkavimą iš senojo ir paprastai pasako inauguracinę kalbą (nors gali tai padaryti ir vėlesnėje sesijoje). Tuomet jis pirmininkauja EP pirmininko pavaduotojų bei kvestorių rinkimams.
EP pirmininko pareigos. Parlamento vadovas pirmininkauja plenarinėms sesijoms bei Pirmininkų sueigos posėdžiams. Jis taip pat užtikrina EP Darbo tvarkos taisyklių taikymą, pristato Parlamento nuomonę Europos Vadovų Taryboje bei lankosi užsienio šalyse atstovaudamas Parlamentui tarptautiniuose reikaluose. Kartu su ES Tarybos pirmininku EP pirmininkas pasirašo visus teisės aktus, priimtus pagal bendro sprendimo procedūrą. Jis taip pat pasirašo ES biudžetą, patvirtintą po antrojo jo svarstymo Parlamente.
EP pirmininko pavaduotojai bei kvestoriai. Kandidatus į EP pirmininko pavaduotojų bei kvestorių postus taip pat teikia Parlamento politinės frakcijos arba mažiausiai 40 EP narių. Išrenkami tie kandidatai, kurie surenka daugiau kaip pusę galiojančių balsų. Procedūra kartojama, jei pirmajame etape neišrenkama 14 EP pirmininko pavaduotojų. Jei po antrojo etapo dalis postų vis dar lieka neužpildyti, po trečiojo balsavimo etapo likusiais EP pirmininko pavaduotojais iš eilės tampa daugiausia balsų surinkę europarlamentarai. Pirmininko pavaduotojų pareigos pagal svarbą paskirstomos atsižvelgiant į jų surinktų balsų skaičių (o surinkus vienodai balsų – pagal amžių).
Jei pasiūlytų kandidatų skaičius neviršija 14, jie gali būti išrenkami bendru sutarimu – tuomet balsavimas rengiamas tik tam, kad būtų galima paskirstyti EP pirmininko pavaduotojų pareigas pagal svarbą.
EP pirmininko pavaduotojai gali vietoj Parlamento vadovo pirmininkauti plenarinėms sesijoms, taip pat pakeisti EP pirmininką kitose jo pareigose. Jie taip pat yra EP Pirmininkų sueigos bei biuro nariai. Tuo tarpu penki EP kvestoriai, kurie šioje sesijoje bus renkami pagal panašią tvarką iš europarlamentarų tarpo, tvarkys Parlamento narių administracinius reikalus.
Ankstesni netiesiogiai renkamo EP pirmininkai:
1952 – 1954: Paul-Henri SPAAK (Socialistai, Belgija)
1954: Alcide DE GASPERI (Krikščionys demokratai, Italija)
1954 – 1956: Giuseppe PELLA (Krikščionys demokratai, Italija)
1956 – 1958: Hans FURLER (Krikščionys demokratai, Vokietija)
1958 – 1960: Robert SCHUMAN (Krikščionys demokratai, Prancūzija)
1960 – 1962: Hans FURLER (Krikščionys demokratai, Vokietija)
1962 – 1964: Gaetano MARTINO (Liberalai, Italija)
1964 – 1965: Jean DUVIEUSART (Krikščionys demokratai, Belgija)
1965 – 1966: Victor LEEMANS (Krikščionys demokratai, Belgija)
1966 – 1969: Alain POHER (Krikščionys demokratai, Prancūzija)
1969 – 1971: Mario SCELBA (Krikščionys demokratai, Italija)
1971 – 1973: Walter BEHRENDT (Socialistai, Vokietija)
1973 – 1975: Cornelis BERKHOUWER (Liberalai, Nyderlandai)
1975 – 1977: Georges SPENALE (Socialistai, Prancūzija)
1977 – 1979: Emilio COLOMBO (Krikščionys demokratai, Italija).
Ankstesni tiesiogiai renkamo EP pirmininkai:
1979 – 1982: Simone VEIL (Liberalai ir demokratai, Prancūzija)
1982 – 1984: Pieter DANKERT (Socialistai, Nyderlandai)
1984 – 1987: Pierre PFLIMLIN (Europos liaudies partija, Prancūzija)
1987 – 1989: Lord (Henry) PLUMB (Europos demokratai, Jungtinė Karalystė)
1989 – 1992: Enrique Baron CRESPO (Socialistai, Ispanija)
1992 – 1994: Egon KLEPSCH (Europos liaudies partija, Vokietija)
1994 – 1997: Klaus HÄNSCH (Socialistai, Vokietija)
1997 – 1999: Jose Maria GIL ROBLES (Europos liaudies partija, Ispanija)
1999 – 2002: Nicole FONTAINE (Europos liaudies partija – Europos demokratai, Prancūzija)
2002 – 2004: Pat COX (Liberalai ir demokratai, Airija)
2004 – 2007: Josep BORRELL FONTELLES (Socialistai, Ispanija)
2007 – 2009: Hans-Gert PÖTTERING (Europos liaudies partija – Europos demokratai, Vokietija)
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Europos Parlamente – Čekijos ir Švedijos premjerai
2009-07-09 - 12:15
Liepos 1 d. pirmininkavimą ES Tarybai iš Čekijos perėmė Švedija. Ta proga į Strasbūrą atvyks Čekijos ministras pirmininkas Jan Fischer bei Švedijos vyriausybės vadovas Fredrik Reinfeldt. Pirmasis plenarinėje sesijoje apžvelgs Čekijos pirmininkavimo laikotarpį, o antrasis europarlamentarams pristatys pusmetį truksiančio Švedijos pirmininkavimo programą. Debatai numatyti liepos 15 d. rytą. Švedijos pirmininkavimo ES prioritetai – ekonominės ir klimato krizės padarinių švelninimas. Kiti svarbūs klausimai – bendradarbiavimas teisingumo ir vidaus reikalų srityje (Stokholmo programa), Baltijos jūros strategija, ES plėtros perspektyvos ir Lisabonos sutarties ateitis. Švedijos pirmininkavimo ES Tarybai tinklalapis:
LT
1
LINK
http://www.se2009.eu/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Europarlamentarai tvirtins naują komitetų sudėtį
2009-07-09 - 12:15
Šioje plenarinėje sesijoje europarlamentarai tvirtins EP komitetų narių skaičių bei jų sudėtį. Tuo tarpu savo vadovybę vėliau išsirinks patys komitetai. Kai kurie iš jų rinksis liepos 16 d. Strasbūre, o likusieji – dar kitą savaitę Briuselyje. Pagal šių metų gegužės 6 d. EP sprendimą Parlamente veikia šie nuolatiniai komitetai:
I. Užsienio reikalų komitetas
II. Vystymosi komitetas
III. Tarptautinės prekybos komitetas
IV. Biudžeto komitetas
V. Biudžeto kontrolės komitetas
VI. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas
VII. Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
VIII. Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas
IX. Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas
X. Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas
XI. Transporto ir turizmo komitetas
XII. Regioninės plėtros komitetas
XIII. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas
XIV. Žuvininkystės komitetas
XV. Kultūros ir švietimo komitetas
XVI. Teisės reikalų komitetas
XVII. Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
XVIII. Konstitucinių reikalų komitetas
XIX. Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas
XX. Peticijų komitetas
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Žvilgsnis į ateitį: ką EP svarstys per šią kadenciją?
2009-07-09 - 12:15
Naujos sudėties EP turės priimti daug svarbių sprendimų. Čia apžvelgsime kai kuriuos iš jų. Europos Komisijos skyrimas. Naujosios kadencijos Parlamentas turės balsuoti dėl Europos Komisijos pirmininko bei naujos sudėties Europos Komisijos paskyrimo.
Euro zonos plėtra. Parlamentas turės išreikšti savo nuomonę dėl naujų šalių, tikėtina – ir Lietuvos, prisijungimo prie euro zonos.
Medicina. EP antrąkart svarstys siūlymą palengvinti gydymąsi kitose ES šalyje ir supaprastinti jo išlaidų kompensavimo tvarką. Parlamentas taip pat svarstys teisės aktą, kuris ES mastu reglamentuos organų persodinimo tvarką ir padės užtikrinti persodinamų organų kokybę. Dar vienas teisės aktų rinkinys užtikrins, kad vartotojai gautų geresnę informaciją apie vaistus ir būtų geriau apsaugoti nuo jų padirbinėjimo.
Motinystės atostogos. Siekiama nustatyti, kad leistinos motinystės atostogos visose ES šalyse truktų bent 18 savaičių (pasak Europos Komisijos) arba 20 savaičių (pasak EP komiteto). Gegužės mėn. Parlamentas nutarė grąžinti šio teisės akto projektą komitetui, taigi klausimas turėtų būti svarstomas iš naujo.
Papildomos pensijos. Siekiant paskatinti darbuotojų judumą tarp ES valstybių, norima numatyti minimalius kriterijus papildomai pensijai ES šalyse gauti. EP turėtų antrąkart svarstyti šį klausimą.
Maisto produktų etiketės. EP svarstys siūlymą įpareigoti privalomai rašyti riebalų, cukraus bei druskos kiekį maisto produktų etiketėse. Tuo tarpu kitas teisės akto projektas numato, kad reklaminiai teiginiai apie maisto sveikumą turės būti moksliškai įrodyti.
Mobiliųjų telefonų krovikliai. Parlamento svarstymų planuose – siūlymas įpareigoti gamintojus suvienodinti mobiliųjų telefonų kroviklius, kad vartotojams būtų patogiau.
Finansų institucijų reguliavimas . Siekdamas užkirsti kelią finansų krizėms, EP jau priėmė teisės aktą dėl bankų kapitalo pakankamumo reikalavimų, o ateityje numatoma svarstyti naujus reikalavimus rizikos draudimo bei privataus kapitalo fondams. Taip pat bus svarstoma Europos bankų priežiūros sistemos sukūrimo galimybė bei siūlymas riboti finansų įmonių vadovų atlyginimus.
Pramoninės taršos mažinimas. EP antrąkart svarstys taršos leidimų prekybos sistemos pakeitimus. Rengiamasi numatyti konkrečius teršalų mažinimo tikslus kiekvienai valstybei bei atskiroms pramonės šakoms, taip pat sugriežtinti pramonės įmonių taršos inspekcijas. Dėl šio klausimo pasiektas susitarimas ES Taryboje. Savo ruožtu svarstoma galimybė skirti ES finansavimą anglies dvideginio išlakų mažinimui Sąjungoje bei už jos ribų.
Energetinis tvarumas ir efektyvumas. Parlamentas antrąkart svarstys priemones pagerinti pastatų energetinį tvarumą. Kitas svarstomas teisės aktas paskatins žymėti buities prietaisus ir kitus gaminius pagal jų energetinį efektyvumą. Dar vienas teisės aktas reglamentuos padangų žymėjimą pagal kuro sutaupymo potencialą, sukibimą bei triukšmingumą.
Autobusų ir laivų keleivių teisės. Parlamentas antrąkart svarstys siūlymą numatyti kompensacijas autobusų ir laivų keleiviams už vėlavimą ar reiso atšaukimą dėl vežėjo kaltės.
Nuobaudos už eismo taisyklių pažeidimą užsienyje. Asmenys, pažeidę kelių eismo taisykles kitoje ES valstybėje, neretai išvengia atsakomybės dėl to, kad duomenys apie pažeidimą nepasiekia jų šalies institucijų. Europos Parlamentas antrąkart svarstys direktyvą, kuri užtikrins nuobaudų taikymą kelių eismo pažeidėjams tuomet, kai automobilis registruotas kitoje Sąjungos šalyje.
Intelektualizuotos transporto sistemos. EP antrąkart svarstys teisės aktą, kuris įpareigos diegti intelektualizuotas transporto sistemas automobiliuose, ypač siekiant apsaugoti pėsčiuosius bei dviratininkus.
Autorių teisės. Parlamentas antrąkart svarstys siūlymą pailginti muzikos įrašų kūrėjų autorių teisių apsaugos laikotarpį. Pirmojo svarstymo metu Parlamentas pasiūlė jį pratęsti nuo 50 iki 70 metų, tuo tarpu Europos Komisija siūlo 95 metų laikotarpi. Kitas teisės aktas, kurį svarstys EP, skirtas apsaugoti mašinų dalių dizainą, o dar kitas – įteisinti baudžiamąją atsakomybę ES šalyse už intelektinės nuosavybės pažeidimus.
Telekomunikacijos ir internetas. Praėjusią kadenciją nepasiekus susitarimo dėl interneto atjungimo sąlygų, Parlamentas turėtų trečiąkart balsuoti dėl telekomunikacijų srities teisės aktų rinkinio. Jis išplės vartotojų teises elektroninių ryšių srityje, užtikrins teisingesnę rinkos konkurenciją ir priežiūrą, paskatins investicijas į naujas interneto technologijas bei jų saugą, taip pat įgalins perskirstyti radijo dažnių spektrą.
Prieglobstis ir imigracija. EP turėtų antrąkart svarstyti teisės aktų rinkinį, kuris užtikrins geresnę prieglobsčio prašytojų apsaugą bei veiksmingesnę prieglobsčio prašymų svarstymo tvarką. Savo ruožtu siekiama reformuoti FRONTEX pasienio apsaugos agentūrą, kad ji taptų veiksmingesnė.
Lytiniai nusikaltimai vaikams. Parlamentas svarstys siūlymą ES mastu numatyti minimalias bausmes už seksualinį vaikų viliojimą internete, taip pat už užsienyje padarytus lytinius nusikaltimus vaikams.
Pagalba nusikaltimų aukoms. Nusikaltimų aukos turi gauti vienodą pagalbą visose ES šalyse, sakoma teisės akte, kurį svarstys naujosios kadencijos EP.
Santykiai su Rusija. Parlamentas turės tvirtinti naują Partnerystės ir bendradarbiavimo sutartį su Rusija, dėl kurios šiuo metu vyksta derybos.
Branduolinė sauga. EP svarstys priemones stiprinti branduolinių elektrinių saugą bei gerinti branduolinių atliekų tvarkymą.
Žemės ūkis. Parlamentas aktyviai ruošis ES bendrosios žemės ūkio politikos reformai, numatytai 2013 m. Pavyzdžiui, nustojus galioti pieno kvotoms, reikės naujai reguliuoti pieno produktų rinką.
Gyvūnų gerovė. EP antrąkart svarstys teisės aktą, kuris apribos gyvūnų, ypač beždžionių, naudojimą moksliniuose bandymuose, o kartu užtikrins medicinos mokslo plėtrą. Taip pat antrąkart bus svarstomas teisės aktas, kuris leis sumažinti skerdžiamų ar kitaip žudomų gyvūnų kančias.
ES biudžetas. Parlamentas kartu su ES Taryba rengs naująjį ilgalaikį ES biudžetą, skirtą laikotarpiui po 2013 m. Turės būti nuspręsta, kiek lėšų bus skirta žemės ūkiui, struktūriniams fondams, moksliniams tyrimams bei kitoms sritims. Savo ruožtu EP kasmet spręs dėl metinio Sąjungos biudžeto.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090629BRI57511 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
