Lietuvos europarlamentarai vertina Paslaugų direktyvą
Laisvas paslaugų judėjimas
Lietuva
2006-11-22 - 14:46
Lapkričio 15 d. Lietuvoje išrinkti europarlamentarai Strasbūre susirinko į tradicinį EP spaudos tarnybos surengtą susitikimą su žurnalistais. Tądien plenarinėje sesijoje buvo nubalsuota dėl Paslaugų direktyvos, todėl nenuostabu, kad susitikime jai buvo skirta daugiausia dėmesio.
Ona Juknevičienė (Liberalų ir demokratų aljansas) sakė balsavusi už šią direktyvą, tačiau apgailestavo, kad nei Europos Komisija, nei ES Taryba nematė poreikio ją toliau tobulinti, o pradinė direktyvos idėja – liberalizuoti rinką – dingo atsisakius „kilmės šalies“ principo. Pasak prelegentės, Europos Komisija bei Parlamentas „pasidavė šalių narių spaudimui“, o pats Paslaugų direktyvos klausimas buvo „negražiai panaudotas“ nuteikimui prieš Europos Konstituciją – „politikai sakė, kad ateis [Rytų europiečiai] ir atims darbus“.
O. Juknevičienė pažymėjo, jog „senosios ES šalys be galo stiprina protekcionizmą prieš kapitalo judėjimą“. Tačiau jis nukreiptas ne tik prieš naująsias, bet ir prieš kitas senąsias ES šalis, todėl „turėtų išnykti požiūris, kad dokumentas kalba apie naująsias ir senąsias Bendrijos šalis“, – kalbėjo deputatė. Prelegentės nuomone, esamas direktyvos variantas „nieko nekeičia“ Lietuvos paslaugų teikėjams – jie galės toliau teikti paslaugas Didžiojoje Britanijoje, Airijoje, Danijoje ar Švedijoje, bet ne Prancūzijoje ar Austrijoje. Vis dėlto, deputatės nuomone, direktyvos priėmimas yra gera pradžia ir „žingsnis į priekį“.
Eugenijus Gentvilas (Liberalų ir demokratų aljansas) pritarė, jog patvirtintas direktyvos variantas „prastas“, „nepakankamas“ ir „nelabai priimtinas“ Lietuvai bei kitoms naujosioms ES narėms. Tačiau deputatas teigė balsavęs už direktyvą, nes norėjęs, kad jos priėmimas neįstrigtų.
Pasak Aloyzo Sakalo (Socialistų frakcija), priimta direktyva yra „gera“, nes joje didele dalimi įtvirtintas ne „kilmės šalies“, o „paskirties šalies“ principas. Deputato nuomone, nebūtų teisinga, jeigu „lietuviui Prancūzijoje būtų mokamas mažesnis atlyginimas negu prancūzui, dirbančiam tą patį darbą“. A. Sakalas nesutiko su požiūriu, kad direktyva nieko nepakeis, – jis pažymėjo, jog sumažės biurokratinių kliūčių verslui. Tuo tarpu tos pačios frakcijos atstovas Justas Vincas Paleckis pridūrė, jog pradinis direktyvos variantas buvo pernelyg liberalus, o „grynai liberalios idėjos [Europos] Parlamente nepraeina ir nepraeis“.
Vytauto Landsbergio (Europos liaudies partija) nuomone, „direktyvoje yra daugiau apsaugos negu kenkimo“, nes šalims neleidžiama riboti paslaugų teikimo laisvės taikant baudžiamąją teisę ar diskriminuoti verslininkus pagal jų kilmės šalis. Deputatas taip pat pažymėjo, jog paslaugų teikimo laisvė jau nuo seno buvo įtvirtinta Europos bendrijos sutartyje, tačiau atskirų valstybių įstatymai jai prieštaravo, todėl Europos Teisingumo Teismas turėjo taisyti padėtį. V. Landsbergis teigė: „Tai tas pats, jeigu jūs eitumėte į teismą remdamiesi Lietuvos Konstitucija, [nes] ji yra tiesiogiai taikomas aktas. O jums pasakytų – na ir kas? O kur įstatymas?“ Taigi, deputato manymu, Paslaugų direktyvos priėmimas – žingsnis ES sutartyje įtvirtintų nuostatų įgyvendinimo link.
Tuo tarpu Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas) sakė, jog paslaugų judėjimo laisvė „niekada nebuvo įgyvendinta“ ir tebėra „fikcija“. Deputatė teigė balsavusi prieš direktyvos priėmimą, nes po pirmojo svarstymo Europos Parlamente ji „pasidarė dar sudėtingesnė“. Pasak D. Budreikaitės, ES patyrė „senųjų valstybių narių spaudimą“, nes jos „bijo konkurencijos, bijo atverti rinką savalaikėms, kokybiškoms paslaugoms, o visuomenė buvo dezinformuota – pavyzdžiui, teigta, jog „lietuvis, nuvykęs į Vokietiją, turės dirbti už lietuvišką algą“, nors iš tiesų Paslaugų direktyva darbo teisės nekeičia. Deputatė kritikavo tai, jog į direktyvą neįtrauktos bendrojo intereso paslaugos, taip pat „suplaktas bendrasis interesas ir visuotinės svarbos interesas“, todėl „reikės ilgai dirbti“ ir priimti daugybę dokumentų, kol bus išaiškintos direktyvos nuostatos.
Gintaro Didžioko (Sąjunga už tautų Europą) įsitikinimu, mažesnės ES šalys, ypač naujosios narės, iš priimtos direktyvos „neturės jokios naudos“, o labiausiai pralaimės Vakarų Europos šalys, „kurios yra užmigusios ant savo paslaugų sektoriaus, kurių piliečiai negauna kokybiškų paslaugų [arba] už jas moka dešimt kartų daugiau negu jos vertos“. Deputatas pridūrė: „[Lietuvoje] niekas netrukdo vokiečių kompanijoms dalyvauti konkursuose, gauti valstybinius užsakymus, be sutikimų pasisamdyti lietuvius ir vykdyti didžiulius projektus... Pabandytų lietuviai tą padaryti [Vakarų] Europoje – juos apkraus įvairiomis biurokratinėmis kliūtimis, nuo sertifikatų iki mokyklos baigimo pažymėjimų. Ir ši direktyva... to nepanaikins ir nieko neišspręs, nors turėjo išspręsti“. Europarlamentaras pridūrė, jog „šis dokumentas buvo sumąstytas gerai“, tačiau „atsirado daug visokių interesų... ir nemažai populizmo“.
Tuo tarpu Šarūnas Birutis (Liberalų ir demokratų aljansas) teigė balsavęs už Paslaugų direktyvą, nes susitarimas dėl jos „pasiektas po ilgų debatų“. Deputatas pritarė, kad tai nėra tobulas dokumentas Lietuvai, bet jis „yra pirmas mažas žingsnis“, įpareigosiantis ES šalis sumažinti biurokratinius ir diskriminacinius barjerus paslaugų teikėjams. Tačiau daug kas priklausys nuo to, „kas ir kaip tai kontroliuos“ bei „kaip didžiosios valstybės tam pasiduos“, todėl, EP nario nuomone, Lietuvos verslininkams labai didelių pokyčių tikėtis neverta. „Kiek šiandien esame subrendę, tiek ir turime“, – pažymėjo Š. Birutis. Vis dėlto, europarlamentaro nuomone, direktyvos priėmimas – „tai žingsnis į bendrą rinką ir supratimą, kad gyvename vieningoje Europoje“.
20061122IPR00230
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
