Europarlamentarai giria Slovėnijos pirmininkavimą ir ragina atsigręžti į žmonių rūpesčius
Institucijos
2008-06-24 - 12:38
x „Pasiekėme tiek, kiek buvo įmanoma", – antradienį Europos Parlamente sakė Slovėnijos premjeras Janez Janša, apžvelgdamas besibaigiantį šios šalies pirmininkavimo ES Tarybai pusmetį. Kaip ir tikėtasi, diskusijoje daugiausia dėmesio skirta Briuselyje pasibaigusiam Europos Vadovų Tarybos (EVT) posėdžiui, kuriame svarstyti ES veiksmai po Airijos referendumo.
Slovėnijos pirmininkavimo laimėjimų sąrašas netrumpas – sudaryta galimybė Slovakijai prisijungti prie euro zonos, panaikinti paskutiniai apribojimai Šengeno erdvėje, į Lisabonos strategiją integruota „žinių laisvės“ samprata, sutarta dėl bendrų nelegalių imigrantų grąžinimo standartų bei „Galileo“ palydovinės navigacijos programos. Be to, sukurtas pagrindas Budapešte įsteigti Europos technologijų institutą, sėkmingai pradėti Europos kultūrų dialogo metai, paskelbta Europos jūrų diena, pažymėtas EP penkiasdešimtmetis ir Europos centrinio banko dešimtmetis, taip pat sustiprinta Vakarų Balkanų šalių perspektyva įstoti į ES.
Pastaruoju metu ES Taryba bei kitos institucijos taip pat turėjo spręsti iššūkį, kurį joms iškėlė referendumo Airijoje rezultatai. EVT susitikimo dalyviai sutarė, kad ES, norėdama veikti demokratiškiau ir efektyviau, privalo turėti naują institucinį pagrindą. Todėl, pasak Slovėnijos ministro pirmininko, reikia „rasti išeitį, kuri nepakeistų Lisabonos sutarties turinio“. EVT sutarė tęsti šios sutarties ratifikavimą bei skirti laiko apmąstymams iki kito jos susitikimo, numatyto spalį.
„Žinią, kurią mums atsiuntė Airija, būtina priimti rimtai – juolab kai tai ne pirmasis neigiamas atsakas į pakeistą sutartį, – teigė J. Janša. – Turime pagalvoti, kodėl taip atsitinka. Turime apmąstyti būdus paaiškinti Europos piliečiams, kad net ir gerai veikiančiai ES reikia naujo pagrindo, kad ateityje ji veiktų dar geriau.“ Savo ruožtu svarbu tęsti pradėtas ES politikos kryptis, skirtas sustiprinti piliečių gerovę – pažaboti skurdą, užtikrinti saugumą bei stabdyti klimato kaitą. Vienas svarbiausių pastarojo meto klausimų – maisto ir naftos kainų augimas. Šiuo klausimu EVT sutarė dėl trumpalaikių pagalbos priemonių neturtingiausiems žmonėms bei besivystančioms šalims.
Vis dėlto ši problema struktūrinė, todėl svarbu imtis ir vidutinio laikotarpio bei ilgalaikių priemonių. „Pasiūlos ir paklausos neatitikimas gali būti įveiktas tikrai toliau atveriant rinką, stiprinant ūkininkavimo ir energetikos sektorių rinkos orientaciją bei nuolat stebint maisto kainų augimą", – sakė J. Janša. Kalbėtojas pridūrė: „Nebrangaus maisto ir energijos laikai baigėsi. Ilgalaikėje perspektyvoje mus tik tuomet lydės sėkmė, kai pakeisime savo gyvenimo būdą – pagalvosime prieš pirkdami, pasirūpinsime išjungti šviesą, trumpais atstumais dažniau važiuosime dviračiu.“
„Jei visos valstybės narės taip dirbtų kaip Slovėnija, ES galėtų išspręsti daugelį sunkumų", – diskusijoje teigė Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso. Prelegentas pažymėjo EVT narių sutarimą dėl Lisabonos sutarties ir poreikio tęsti jos ratifikavimą, taip pat ragino gerbti referendumo Airijoje rezultatus ir skirti laiko apmąstymams. Kalbėdamas apie maisto ir naftos kainų augimą, Komisijos pirmininkas siūlė ES susitarti dėl ilgalaikių priemonių, o trumpalaikes palikti Sąjungos šalių kompetencijai. Pažymėjęs šiuo metu svarstomo energetikos ir klimato kaitos įstatymų rinkinio svarbą, J.M. Barroso ragino mažinti ES priklausomybę nuo naftos produktų ir daugiau energijos išgauti ES viduje.
Europos liaudies partijos atstovas Hartmut Nassauer (Vokietija) teigė, kad ES ir kitos tarptautinės teisės pagrindu sudarytos sutartys nėra tinkamos tvirtinti referendumu. Deputato manymu, piliečiai nusiteikę prieš ES, nes jiems per daug diktuojama iš Briuselio – todėl reikėtų „naujos subsidiarumo kultūros“. Tuo tarpu Socialistų frakcijos vadovas Martin Schulz (Vokietija) ragino „imtis aktyvių veiksmų socialinei pusiausvyrai ES užtikrinti“. Pasak deputato, paprastam skurstančiam žmogui nerūpi ES sutartys ar jos institucijų tarpusavio ginčai – jis tikisi realios pagalbos. ES bus svarbi piliečiams tada, kai kiekvienas pilietis bus svarbus Europos Sąjungai, pridūrė M. Schulz.
Liberalų ir demokratų aljanso lyderis Graham Watson (Jungtinė Karalystė) padėkojo Slovėnijai už „reikšmingą pažangą“ per jos pirmininkavimo laikotarpį. Kalbėdamas apie stiprėjantį piliečių nusivylimą ES, deputatas ragino „įrodyti, kad esame žmonių tarnai, o ne ponai", ir teikti prioritetą žmonėms rūpimiems klausimams. Tuo tarpu Žaliųjų frakcijos atstovė Monica Frassoni (Italija) teigė, jog ES Tarybai pirmininkaujanti Slovėnija elgėsi nepakankamai ryžtingai imigracijos valdymo, energetikos, užsienio politikos ir kitose srityse. Pasak deputatės, piliečiai nusivilia ES matydami, kad jie turi dirbti daugiau už mažesnį atlygį, mažesnės šalys „lieka paraštėje“ priimant svarbius sprendimus, o korupcijos įtarimai Italijos vyriausybėje užglaistomi.
Sąjungos už tautų Europą atstovas Brian Crowley (Airija) teigė, jog ES turi apginti savo įvaizdį piliečių akyse. Savo ruožtu kalbėtojas sveikino Slovėnijos pirmininkavimo metu padarytą pažangą Vakarų Balkanuose, taip pat išjudinant laikinųjų darbuotojų direktyvos svarstymą. Savo ruožtu Europos vieningųjų kairiųjų frakcijos atstovas Francis Wurtz (Prancūzija) kritikavo ES Tarybos poziciją dėl darbo laiko bei nelegalių imigrantų grąžinimo direktyvų, taip pat dėl vykdomų ES ir Izraelio derybų. „Europos Komisija turi pradėti analizuoti žmonių nusivylimo priežastis", – teigė EP narys.
Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovė Kathy Sinnott (Airija) teigė, jog airiai nepritarė Lisabonos sutarčiai, nes jie jaučia, jog dėl ES susilpnėjo demokratija ir pakito vertybės. Deputatės teigimu, nors Europos Komisija įgavo daugiau galių, ji linkusi atsakomybę versti šalių vyriausybėms, o tuomet žmonėms atrodo, kad „niekas neatsakingas“. Be to, daugelis airių yra krikščionys ir jiems nepriimtina teisė į abortą ar eutanaziją, kurią, deputatės manymu, skatina ES. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausantis deputatas Roger Helmer (Jungtinė Karalystė) piktinosi, kad ES negerbia Airijos balso ir neleidžia kitoms šalims rengti referendumo dėl Lisabonos sutarties. Pasak deputato, stebime „demokratijos mirtį“ ir „autoritarinį sąmokslą žmonių sąskaita“.
20080620IPR32342
LT
1
PHOTO
20080623PHT32414.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
