P6_TA(2006)0093
Bendrijos veiksmų programa sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje 2007–2013 m. ***I
A6-0030/2006
Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos veiksmų programos sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse (2007–2013 m.) sukūrimo ( KOM(2005)0115 – C6-0097/2005 – 2005/0042A(COD) )
(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( KOM(2005)0115 ) Dar neskelbta OL.
,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir į 152 straipsnį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą ( C6-0097/2005 ),
–
atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 30 d. Pirmininkų sueigos pasiūlymą padalyti pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Bendrijos veiksmų programos sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse (2007–2013 m.) sukūrimo, kad būtų galima pavesti Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui parengti du atskirus pranešimus,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę ( A6-0030/2006 ),
1.
pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2.
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą ketina keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;
3.
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
P6_TC1-COD(2005)0042A
Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2006 m. kovo 16 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą
Nr. .../2006/EB
dėl
antrosios
Bendrijos veiksmų programos
sveikatos srityje
(2007–2013 m.) sukūrimo
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami
į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos
152 straipsnį
,
atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę OL
,
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę OL
,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos
2006 m. kovo 16 d. Europos Parlamento pozicija.
,
kadangi:
(1)
Bendrija yra įsipareigojusi skatinti ir gerinti sveikatą, užkirsti kelią ligoms ir jas mažinti bei veikti prieš galimas grėsmės sveikatai. Ji turi koordinuotai ir nuosekliai atsižvelgti į visuomenei rūpimus klausimus ir jos lūkesčius.
Bendrija gali prisidėti prie
piliečių
sveikatos
ir saugos
veiksmais visuomenės sveikatos
srityje, kurie suteiktų pridėtinę vertę valstybių narių veiksmams.
(2)
Aukštas sveikatos apsaugos lygis turėtų būti užtikrinamas apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis. Sutarties 152 straipsnyje reikalaujama, kad Bendrija, laikydamasi subsidiarumo principo, aktyviai imtųsi priemonių, kurių negali imtis atskiros valstybės narės, ir koordinuotų valstybių narių įgyvendinamas priemones. Bendrija visiškai atsižvelgia į valstybių narių prerogatyvas organizuoti ir teikti sveikatos paslaugas ir medicinos priežiūrą.
(3)
Nors Bendrija įsipareigojusi saugoti ir gerinti piliečių sveikatą, ji turėtų atsižvelgti ir į etines vertybes, kad nepažeistų galiojančių elgesio kodeksų.
(4)
Sveikatos sektoriui būdingas, viena vertus, didelis augimo, naujovių ir dinamiškumo potencialas ir, kita vertus, dėl pailgėjusios gyvenimo trukmės, pažangos medicinos srityje ir kitų priežasčių, iššūkiai, susiję su sveikatos priežiūros sistemos finansiniu ir socialiniu tvarumu bei veiksmingumu.
(5)
Bendrijos veiksmų programa visuomenės sveikatos srityje
(2003–2008 m.)
2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1786/2002/EB patvirtinantis Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.) (OL L 271, 2002 10 9, p. 1). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7).
buvo pirmoji integruota Europos Bendrijos programa šioje srityje ir jau pateikė nemažai svarbių pagerinimų ir patobulinimų.
(6)
Egzistuoja d
aug rimtų tarpvalstybinių grėsmių sveikatai, galinčių išplisti visame pasaulyje, be to, atsiranda naujų, kurioms įveikti reikia tolesnių Bendrijos veiksmų. Rimtos tarpvalstybinės grėsmės sveikatai klausimams Bendrija turėtų teikti pirmenybę
.
Rimtų grėsmių sveikatai stebėjimas, išankstinis perspėjimas ir kova su jomis reikalauja Bendrijos gebėjimo reaguoti veiksmingai ir koordinuotai.
(7)
Pagal Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos sveikatos 2005 m. ataskaitą, gyvenimo trukmės, įvertinus neįgalumą. (DALY) aspektu pagrindines ligas PSO Europos regione sudaro neužkečiamos ligos (77 %. nuo bendro ligų skaičiaus), ligos dėl išorinių priežasčių – sužeidimų ir apsinuodijimų (14 %) ir užkrečiamos ligos (9 %). Šiame regione septynios pagrindinės ligos – išeminė širdies liga, vienpoliai depresiniai sutrikimai, cerebrovaskuliarinės ligos, sutrikimai dėl alkoholio vartojimo, lėtinės plaučių ligos, plaučių vėžys ir sužeidimai per eismo nelaimes – siekia 34 % nuo DALY. Septyni pagrindiniai rizikos veiksniai – tabakas, alkoholis, aukštas kraujospūdis, aukštas cholesterolio lygis, viršsvoris, mažas suvartojamų vaisių ir daržovių kiekis ir fizinis pasyvumas – sukelia 60 % nuo DALY. Be to, užkrečiamos ligos, pvz., ŽIV/AIDS, gripas, tuberkuliozė ir maliarija taip pat tampa grėsme visos Europos žmonių sveikatai. Svarbus programos uždavinys būtų geriau identifikuoti esmines ligų problemas Bendrijoje.
(8)
PSO Europos regione paplitusios aštuonios pagrindinės mirties dėl neužkrečiamųjų ligų priežastys – širdies ir kraujagyslių ligos, neuropsichiatriniai sutrikimai, vėžys, virškinimo ligos, kvėpavimo ligos, jutimo organų sutrikimai, skeleto ir raumenų ligos ir cukrinis diabetas. Be to, naujaisiais tyrimais, atliktais pagal PSO ligų modelį, nustatyta, kad mirtingumas nuo diabeto gali būti gerokai didesnis, nei apskaičiuota, remiantis mirties liudijimų duomenimis, kadangi sergantys diabetu asmenys dažniausiai miršta nuo širdies ir kraujagyslių ligų bei inkstų ligų.
9)
holistinis ir pliuralistinis požiūris į visuomenės sveikatą yra būtinas, todėl papildoma ir alternatyvi medicina turėtų būti įtraukta į programos remiamą veiklą.
(10)
Diabetas ir nutukimas – rimtos grėsmės Europos Sąjungos piliečiams, todėl šioje programoje reikia atkreipti dėmesį ir į šį svarbų klausimą, remiantis inter alia
,
atitinkamų duomenų rinkimu ir analize.
(11)
Didelės dalies susirgimų vėžiu atvejų galima išvengti. Reikia toliau stengtis, kad žinios apie vėžio profilaktiką ir kontrolę greičiau būtų praktiškai pritaikomos visuomenės sveikatos apsaugos veikloje.
(12)
Mikrobų atsparumas antibiotikams ir hospitalinės infekcijos tampa grėsme Europos gyventojų sveikatai. Didelį susirūpinimą kelia nepakankami moksliniai tyrimai naujiems antibiotikams kurti bei būtinybė užtikrinti tinkamą dabartinių antibiotikų vartojimą. Todėl svarbu rinkti ir analizuoti atitinkamus duomenis.
(13)
Stiprinant Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro vaidmenį svarbu centralizuotai sumažinti užkrečiamųjų ligų poveikį.
(14)
Siekiant įvykdyti Bendrijos jau nustatytus tikslus ir uždavinius visuomenės sveikatos srityje reikia nuolatinių pastangų.
Todėl reikėtų sukurti
antrąją
Bendrijos veiksmų programą sveikatos
srityje
(2007–2013 m.), toliau – programa, kaip apibrėžta šiame sprendime,
pakeičiančią Sprendimą
Nr. 1786/2002/EB,
kuris
turėtų būti
panaikintas
.
(15)
Programa papildo ankstesnės Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programos (2003–2008 m.) struktūrą, mechanizmus ir veiksmus, įtraukia naujus uždavinius ir naudingą patirtį bei žinias, įgytas įgyvendinant veiksmus ir priemones. Ja siekiama prisidėti prie to, kad būtų pasiektas aukštas fizinės ir psichinės sveikatos lygis ir vienodžiau sprendžiami sveikatos klausimai visoje Bendrijoje, sutelkiant veiksmus į visuomenės sveikatos gerinimą, žmonių ligų ir sutrikimų prevenciją bei pavojaus sveikatai šaltinių šalinimą, siekiant įveikti sergamumą bei per ankstyvą mirštamumą, atsižvelgiant į lytį, etninę kilmę ir amžių.
(16)
Programoje bus pabrėžiamas vaikų ir jaunimo sveikatos gerinimas bei jų sveikos gyvensenos skatinimas.
(17)
Programa
turėtų padėti įgyvendinti tikslus
dėl
piliečių
apsaugos nuo
sveikatos
rizikos ir pavojų,
įskaitant tuos, kurių asmenys negali kontroliuoti, pvz., priklausomybės nuo receptu skiriamų vaistų, padėti jiems pagerinti jų fizinę ir psichikos sveikatą, pagerinti jų galimybes sužinoti informaciją apie tokią riziką ir pavojų ir taip suteikti jiems
galimybę priimti sau naudingus
geriausius
sprendimus.
(18)
Programa turėtų remti sveikatos tikslų įtraukimą į visas Bendrijos politikos kryptis ir veiklos sritis.
(19)
Ilginti sveiko gyvenimo metus (taip vadinamas sveikatos rodiklis, kuriuo įvertinama gyvenimo trukmė, neapsunkinta neįgalumo) užkertant kelią ligoms ir skatinant išlaikyti gerą sveikatą senatvėje yra svarbu ES piliečių gerovei, be to, tai padeda įvykdyti Lisabonos strategijos uždavinius, susijusius su žinių visuomene ir viešųjų finansų, kuriems neigiamos įtakos turi didėjančios sveikatos priežiūros ir socialinės saugos sąnaudos, tvarumu.
(20)
Europos Sąjungos plėtra sukėlė papildomų rūpesčių dėl skirtingumų sveikatos srityje ES ir jų, ko gero, dar padaugės tolesnės plėtros metu. Taigi šis klausimas turėtų būti vienas programos prioritetų.
(21)
Programa turėtų padėti atskleisti skirtingumų sveikatos srityje priežastis ir skatinti keistis geriausia praktika, kad jos būtų pašalintos.
(22)
Labai svarbu nuolat rinkti, apdoroti ir analizuoti palyginamus duomenis siekiant veiksmingai stebėti visuomenės sveikatos būklę Europos Sąjungoje. Tai Komisijai ir valstybėms narėms suteiktų galimybę geriau informuoti visuomenę bei formuluoti tinkamas strategijas, politikos kryptis ir veiksmus siekiant aukšto žmonių sveikatos apsaugos lygio. Veiksmais ir paramos priemonėmis turėtų būti siekiama informacijos ir duomenų visuomenės sveikatos plėtrai keitimosi sistemų bei tinklų suderinamumo ir bendro veikimo. Lytis, amžius ir etninė kilmė yra svarbūs sveikatos veiksniai, todėl reikėtų atitinkamai analizuoti visus aktualius duomenis.
(23)
Duomenys turi būti renkami laikantis atitinkamų teisės nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos.
(24)
Geriausia praktika yra tinkamiausias pasirinkimas, nes sveikatos rėmimas, profilaktika ir ligų bei sužalojimų gydymas turėtų būti vertinami efektyvumo ir veiksmingumo pagrindu, o ne tik ekonominiu aspektu. Taigi ypač svarbu parengti gaires ir rodiklius ir organizuoti keitimąsi geriausia praktika.
(25)
Siekiant užkirsti kelią tolesniam sveikatos blogėjimui, svarbu skatinti geriausią praktiką ir naujausius ligų ir sužalojimų gydymo metodus ir kurti informavimo apie tam tikrus susirgimus centrus. Taip pat svarbu skatinti pagrįstas alternatyvas, kurios gali būti pageidautinos dėl socialinių, etinių arba kitų ypatingų priežasčių.
(26)
Siekiant užkirsti kelią sužalojimams, reikia imtis veiksmų ir rinkti duomenis, nustatyti sužalojimus lemiančius veiksnius ir skleisti susijusią informaciją.
(27)
Programa turėtų prisidėti renkant duomenis ir skatinant politikos kryptis, susijusias su pacientų ir su sveikatos specialistų mobilumu. Remiantis su kitomis ES politikos sritimis susijusiomis bendromis Europos iniciatyvomis, tai turėtų palengvinti tolesnę Europos "elektroninės" sveikatos erdvės, ir ypač Europos sveikatos draudimo kortelės, kūrimą ir tuo pat metu nustatytų griežtus su sveikata susijusių interneto tinklaviečių kokybės kriterijus.
(28)
Telemedicinos programų rėmimas gali daryti įtakos pacientų mobilumui ir medicininei priežiūrai namuose, todėl gali sumažėti pirminės sveikatos priežiūros krūvis ir su ligomis arba sužeidimais susijusių sunkumų.
(29)
Aplinkos užterštumas kelia rimtą pavojų sveikatai ir verčia rimtai sunerimti Europos piliečius. Reikėtų imtis specialių veiksmų, skirtų apsaugoti vaikus ir kitas pavojingoms aplinkos sąlygoms ypač pažeidžiamas grupes. Programa turėtų papildyti veiksmus, kurių bus imtasi pagal Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą 2004–2010 m.
KOM(2004)0416 .
.
(30)
Programoje specialų dėmesį taip pat reikėtų skirti su lytimi susijusioms ligoms (pvz., krūties ir prostatos vėžiui, osteoporozei ir kt.).
(31)
Programa turi padėti kovoti su išankstiniu, su gydomų pacientų lytimi ir amžiumi susijusiu nusistatymu klinikinio gydymo, sveikatos priežiūros sistemų, mokslinių tyrimų ir vyriausybės politikos atžvilgiu.
(32)
Deramą dėmesį reikėtų skirti sveikatos veiksniams, kurie prisideda prie to, kad Europoje mažėja gimstamumas.
(33)
Prevencijos principas ir rizikos įvertinimas yra pagrindiniai žmogaus sveikatos apsaugos veiksniai, todėl jie turi būti toliau integruojami į kitas Bendrijos politikos kryptis ir veiklos sritis.
(34)
Siekiant užtikrinti aukštą Bendrijos ir valstybių narių veiksmų ir iniciatyvų, skirtų šiai programai įgyvendinti, koordinavimo lygį būtina skatinti valstybių narių bendradarbiavimą ir padidinti esamų ir būsimų tinklų visuomenės sveikatos srityje veiksmingumą.
(35)
Įgyvendinant šią programą, reikėtų atsižvelgti į nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų dalyvavimą tinkamu lygmeniu pagal nacionalines sistemas.
(36)
Siekiant tikslo
– įtraukti sveikatos
aspektą į
kitas sritis – svarbiausia yra koordinavimas su
kitomis
Bendrijos
politikos kryptimis
.
Bendri veiksmai, kurių bus imamasi vykdant susijusias Bendrijos programas ir veiklą, ir
tinkamai panaudojamos kitos Bendrijos lėšos ir programos, įskaitant Bendrijos pagrindų mokslinių tyrimų programas ir jų rezultatus, struktūrinius fondus,
Sanglaudos fondą, Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondą, Europos solidarumo fondą
ir Bendrijos statistikos
programą
, padės skatinti bendradarbiavimą ir išvengti darbo dubliavimo.
Be to, reikia užtikrinti, kad į visuose veiksmuose būtų atsižvelgiama į sveikatos aspektą.
(37)
Būtina padidinti ES investicijas į sveikatos sritį ir su sveikata susijusius projektus. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės sveikatos srities reformoms savo nacionalinėse programose turėtų teikti pirmumą. Reikia geriau suvokti ES sveikatos srities finansavimo galimybes. Būtina skatinti valstybių narių keitimąsi patirtimi apie sveikatos priežiūros finansavimą iš struktūrinių fondų.
(38)
Nevyriausybinės organizacijos ir specializuoti tinklai taip pat atlieka svarbų vaidmenį skatinant visuomenės sveikatą ir atstovaujant piliečių interesams Bendrijos sveikatos politikoje. Jiems
sukurti ir
funkcionuoti reikalingos
Bendrijos lėšos.
Šiame sprendime reikėtų nustatyti tinkamumo kriterijus ir nuostatas dėl nevyriausybinių organizacijų ir specializuotų tinklų finansinio skaidrumo, suteikiančio teisę gauti Bendrijos pagalbą.
Atsižvelgiant į konkretų susijusių organizacijų pobūdį ir išskirtinio naudingumo atvejais Bendrijos parama tokių organizacijų funkcionavimui
turėtų būti
atnaujinama netaikant laipsniško Bendrijos paramos mažinimo principo.
(39)
Programos įgyvendinimas turėtų
apimti
2004 m. gruodžio 15 d. Komisijos sprendimu 2004/858/EB OL L 369, 2004 12 16, p. 73.
įsteigtą Visuomenės sveikatos programos vykdomąją įstaigą,
taip pat
glaudų bendradarbiavimą su atitinkamomis organizacijomis ir agentūromis, ypač su 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
(EB) Nr.
851/2004 OL L 142, 2004 4 30, p. 1.
įsteigtu Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru.
Komisija turėtų perduoti ELPKC visą vykdant programą sukauptą informaciją ir duomenis, kurie yra svarbūs jo veikloje.
(40)
Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti pasirenkamos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką OL L 184, 1999 7 17, p.
23.
, atsižvelgiant į skaidrumo poreikį bei poreikį išlaikyti pagrįstą pusiausvyrą tarp skirtingų programos tikslų.
(41)
Europos ekonominės erdvės susitarimas (toliau – EEE susitarimas) numato glaudesnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančių Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalių (toliau – ELPA/EEE šalių) bendradarbiavimą
sveikatos srityje
. Reikia parengti priemones padedančias įtraukti į programą kitas šalis, ypač Bendrijos kaimynystėje esančias šalis, narystės prašančias šalis, narystės Bendrijoje siekiančias šalis, ypatingą dėmesį skiriant tiems potencialiems sveikatai pavojams kitose šalyse, kurie turėtų įtaką Bendrijoje.
(42)
Reikėtų palengvinti atitinkamus santykius su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis, kas padėtų pasiekti programos tikslų, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Bendrijos susitarimus. Abipusio intereso srityse trečiosios šalys gali imtis papildomos veiklos šalia šia programa finansuojamų veiksmų, tačiau pagal šią programą finansinė parama nebūtų teikiama.
(43)
Siekiant pagerinti
veiksmų, susijusių su
sveikata, efektyvumą ir veiksmingumą
Bendrijos ir tarptautiniu lygmeniu, siūloma plėsti bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis – Jungtinėmis Tautomis ir jos specializuotomis agentūromis, įskaitant Pasaulinę sveikatos organizaciją, bei su Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros
organizacija
.
(44)
Pažanga vykdant šioje programoje numatytus sveikatos tikslus turi būti nustatyta ir įvertinta
siekiant
pagerinti programos vertę ir poveikį.
Reikia
vykdyti sistemingą stebėseną
ir
vertinimą, įskaitant taikytų
priemonių
nepriklausomą
išorės
vertinimą.
(45)
Pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatytus subsidiarumo ir proporcingumo principus, veiksmų, susijusių su išskirtinei Bendrijos kompetencijai nepriskiriamais klausimais, pvz., visuomenės sveikatos srityje, Bendrija turėtų imtis tik tada ir tik tokiu mastu, kai dėl jų masto ir poveikio jų tikslus geriau pasiektų Bendrija. Dėl sudėtingumo, tarpvalstybinio pobūdžio ir sveikatai poveikį darančių veiksnių kontrolės valstybių narių lygmeniu trūkumo valstybės narės negali deramai pasiekti programos tikslų, todėl Programa turėtų remti ir papildyti valstybių narių veiksmus ir priemones. Programa, remdama struktūras ir programas, kurios didina individų, institucijų, asociacijų, organizacijų ir įstaigų gebėjimus sveikatos srityje, palengvindama keitimąsi patirtimi ir geriausia praktika bei suteikdama pagrindą bendrai analizuoti visuomenės sveikatai poveikį darančius veiksnius, gali turėti reikšmingą pridėtinę vertę sveikatos skatinimui ir sveikatos sistemoms Bendrijoje. Be to, Programa gali turėti pridėtinės vertės tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių visuomenės sveikatai, pvz., užkrečiamųjų ligų, aplinkos užterštumo arba maisto užkrėtimo, atvejais ir netgi gali skatinti numatyti bendras strategijas ir veiksmus, siekiant apsaugoti sveikatą ir saugą, remti piliečių ekonominius interesus sveikatos srityje ir mažinti ekonominių kliūčių Europos piliečiams – pacientams.
(46)
Remiantis Sutarties 2 straipsniu, nustatančiu, kad vyrų ir moterų lygybė yra laikoma Europos Bendrijos principu, ir 3 straipsnio 2 dalyje nustatytu Bendrijos siekiu pašalinti nelygybę ir skatinti vyrų ir moterų lygybę visose Bendrijos veiklos srityse, įskaitant aukšto lygio sveikatos apsaugos siekį, visais programos tikslais ir veiksmais bus skatinama geriau suvokti ir pripažinti atitinkamus vyrų ir moterų sveikatos priežiūros poreikius.
(47)
Komisija turėtų užtikrinti tinkamą
pirmosios programos
perėjimą į šią,
ją
pakeičiančią programą, ypač
prisiimtų finansinių įsipareigojimų įvykdymo aspektu,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Antrosios
programos
sukūrimas
Šiuo straipsniu sukuriama Bendrijos veiksmų
antroji
programa
(toliau – programa)
sveikatos srityje
laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d.
iki
2013 m. gruodžio 31 d.
2 straipsnis
Tikslas ir uždaviniai
1.
Programa papildo, remia
Bendrijos ir
valstybių narių politikas
ir suteikia joms pridėtinę vertę
, taip pat prisideda prie
žmonių
sveikatos
ir
saugos
apsaugos ir skatinimo
,
žmonių susirgimų, ligų ir sužalojimų prevencijos bei visuomenės sveikatos gerinimo.
2.
Šio
sprendimo
priede
nurodytais veiksmais ir priemonėmis siekiama šių uždavinių:
a)
apsaugoti piliečius nuo sveikatos pavojų;
b)
skatinti sveikesnio gyvenimo būdo mokančias politikas;
c)
prisidėti prie
sergamumo ir mirtingumo
, dažniausiai pasitaikančių ligų
ir sužalojimų
mažinimo;
d)
gerinti sveikatos sistemų efektyvumą;
ir
e)
gerinti su visuomenės sveikatos plėtra susijusią informaciją bei žinias ir prisidėti prie sveikatos tikslų propagavimo.
3.
Programa toliau prisidedama prie to, kad:
a)
nustatant ir įgyvendinant visos Bendrijos politikos kryptis ir veiklą būtų užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis skatinant spręsti sveikatos klausimus įvairiais aspektais;
b)
būtų sprendžiamas tarp valstybių narių ir jų viduje esančių įvairių skirtumų sveikatos srityje klausimas siekiant visiems ES piliečiams, nepaisant jų lyties, amžiaus, etninės kilmės, išsilavinimo ar gyvenamosios vietos, užtikrinti galimybę gauti panašaus lygio sveikatos priežiūrą;
c)
būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas Sutarties 152 straipsnyje nurodytose srityse ir suteikiama piliečiams daugiau teisių paprastinant pacientų mobilumą ir didinant įvairių šalių sveikatos sistemų skaidrumą.
3 straipsnis Įgyvendinimo metodai
1.
Atliekant veiksmus, kuriais siekiama 2 straipsnyje nurodytų tikslų ir uždavinių, naudojami atitinkami įgyvendinimo metodai
ir lėšos, patvirtintos pagal 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą,
ypač:
a)
tiesioginis arba netiesioginis Komisijos centralizuotai atliekamas įgyvendinimas;
ir
b)
jungtinis
su tarptautinėmis organizacijomis vadovavimas.
2.
Anksčiau minėtos 1 a dalies tikslais Bendrijos finansinis įnašas negali viršyti šio lygio:
a)
60 % veiksmams, kuriais siekiama įvykdyti uždavinį, kuris yra Bendrijos politikos
sveikatos srities
dalis, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, kai Bendrijos indėlis neturi viršyti 80 %; ir
b)
75 % išlaidų organizacijos arba specializuoto tinklo, kuris yra nevyriausybinis, ne pelno siekiantis ir nepriklausomas nuo pramonės, prekybos ir verslo arba kitų nesuderinamų interesų, turinčio narių bent pusėje valstybių narių ir kurio pagrindiniai uždaviniai ir veikla susiję su sveikatos skatinimu arba žmogaus ligų profilaktika ar gydymu Europos Bendrijoje,
funkcionavimui, kai tokia parama yra būtina siekiant užtikrinti
sveikatos interesų
reprezentavimą Bendrijos lygmeniu arba siekiant įgyvendinti pagrindinius programos uždavinius.
Kandidatai turi pateikti Komisijai išsamius ir atnaujintus duomenis apie savo narystę, vidaus taisykles ir finansavimo šaltinius.
Ypatingo
naudingumo atvejais Bendrijos indėlis neturi viršyti 95
%
.
Kriterijai, pagal kuriuos sprendžiama dėl atitikimo ypatingo naudingumo reikalavimams, iš anksto apibrėžiami metiniame darbo plane, nurodytame 8 straipsnio 1 dalies a punkte, ir paskelbiami.
Tokių finansinių įnašų
nevyriausybinėms organizacijoms ir specializuotiems tinklams
atnaujinimui laipsniško mažėjimo principas gali būti netaikomas.
Komisija, vadovaudamasi partnerystės pagrindų susitarimu, pagrindines lėšas gali skirti kas dvejus metus. Pagal 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles
OL L 357, 2002 12 31, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, p. 3).
163 straipsnį tokia partneryste pradedamas ilgalaikis, tačiau ne ilgiau kaip dvejus metus trunkantis lėšų gavėjo ir Komisijos bendradarbiavimas.
3.
Anksčiau minėtos 1 dalies a punkto tikslais, prireikus ir atsižvelgiant į siekiamo uždavinio pobūdį, Bendrijos finansinį įnašą gali sudaryti bendras Bendrijos ir vienos ar daugiau valstybių narių finansavimas arba Bendrijos ir kitų dalyvaujančių šalių kompetentingų valdžios institucijų finansavimas. Tokiu atveju Bendrijos indėlis neturi siekti 50 %, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, – tada Bendrijos indėlis neturi viršyti 70 %. Bendrija gali suteikti finansinį įnašą valstybės narės nurodytai valstybinei organizacijai arba pelno nesiekiančiai organizacijai arba susijusiai kompetentingai institucijai, jei tam pritaria Komisija.
Šie Bendrijos įnašai turėtų būti skiriami remiantis Europos vaistų vertinimo agentūros (2005 m. rugsėjo mėn.) patvirtintais pacientų ir vartotojų organizacijų kriterijais.
4.
Anksčiau minėtos 1 dalies a punkto tikslais, Bendrijos finansiniai įnašai gali būti fiksuoto dydžio, jei tai tinka susijusių veiksmų pobūdžiui. Tokiems finansiniams įnašams anksčiau 2 ir 3 dalyje nurodytos procentų ribos nėra taikomos. Prireikus, tokių veiksmų atrankos, stebėsenos ir vertinimo kriterijai keičiami.
4 straipsnis
Programos įgyvendinimas
1.
Komisija užtikrina, kad
pagal
7 ir 8 straipsnių
nuostatas
programoje apibrėžti veiksmai ir priemonės būtų
įgyvendinami
glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kad būtų užtikrinamas suderintas ir subalansuotas vystymasis
.
2.
Komisija, siekdama remti įgyvendinimą, užtikrina tinkamą sveikatos ilgalaikės stebėsenos ir skubaus reagavimo į grėsmes sveikatai tinklų koordinavimą ir, jei būtina, integraciją.
3.
Komisija ir valstybės narės savo atitinkamose kompetencijos srityse imasi tinkamų veiksmų užtikrinti efektyvų programos veikimą bei sukurti mechanizmus Bendrijos ir valstybių narių lygmeniu programos tikslams pasiekti. Jos užtikrina, kad būtų pateikiama atitinkama informacija apie programos remiamus veiksmus ir kad kiek įmanoma aktyviau būtų dalyvaujama veiksmuose, kuriuos turi įgyvendinti vietos ir regioninės valdžios institucijos ir nevyriausybinės organizacijos.
4.
Komisija užtikrina, kad visi veiksmai, susiję su duomenų rinkimu, tvarkymu ir perdavimu, būtų atliekami nenukrypstant nuo bendros "Koordinavimo sveikatos priežiūros srityje atvirojo metodo" koncepcijos.
5.
Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, siekia, kad duomenys ir informacija būtų palyginama, kad duomenų ir informacijos apie sveikatą mainų sistemos ir tinklai būtų suderinami ir bendrai veiktų.
6.
Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina programos tikslams įgyvendinti reikiamą bendradarbiavimą ir ryšius su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru.
7.
gyvendindama programą Komisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina, kad būtų laikomasi visų tinkamų teisinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos, ir, kai reikia, kad būtų taikomos priemonės tokių duomenų slaptumui ir saugumui užtikrinti.
8.
Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina perėjimą nuo 12 straipsnyje nurodytu sprendimu patvirtintų pirmosios programos veiksmų, kurie prisideda prie šioje programoje išdėstytų prioritetų ir prie veiksmų, kurie turi būti įgyvendinami pagal šią programą.
5 straipsnis
Bendrosios strategijos ir veiksmai
1.
Siekiant užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos kryptis ir veiklas, taip pat propaguoti sveiką gyvenseną, programos tikslus galima įgyvendinti kaip bendras strategijas ir bendrus veiksmus sukuriant sąsajas su atitinkamomis Bendrijos programomis, veiksmus ir fondais.
2.
Komisija užtikrina, kad programa būtų susieta su kitomis Bendrijos programomis, veiksmais ir fondais. Visų pirma programos veiksmingumą turėtų sustiprinti bendradarbiavimas su Septintąja mokslinių tyrimų pagrindų programa
KOM(2005)0119 .
.
6 straipsnis
Finansavimas
1.
Programos
įgyvendinimo laikotarpiui
orientacinį
finansavimo pagrindą sudaro
1 500 milijonų
EUR
septynerių metų laikotarpiui, kuris prasideda 2007 m. sausio 1 d.
2.
Bendros šios programos administravimo išlaidos, įskaitant vykdomosios agentūros vidines ir valdymo išlaidas, turėtų būti proporcingos atitinkamoje programoje numatytiems uždaviniams ir dėl jų sprendžia biudžeto valdymo ir teisės aktų leidybos institucijos.
3.
Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinių perspektyvų ribų.
4.
Komisija užtikrina, kad šios programos finansavimo nuostatos atitiktų 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratom) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento
OL L 248, 2002 9 16, p. 1.
nuostatas.
5.
Prieiga prie finansinių įnašų palengvinama taikant proporcingumo principą reikalavimams dėl pateikiamų dokumentų ir sukuriant pateikiamų paraiškų duomenų bazę.
7 straipsnis
Komitetas
1.
Komisijai padeda komitetas, toliau – "komitetas".
2.
Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas terminas yra du mėnesiai.
3.
Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į šio sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
4.
Komitetas nustato savo darbo tvarkos taisykles.
8 straipsnis
Įgyvendinimo priemonės
1.
Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su toliau išvardytais dalykais, priimamos laikantis
7 straipsnio
2 dalyje nurodytos
procedūros
:
a)
programos įgyvendinimo metinis darbo planas, nustatantis reikalingus prioritetus ir veiksmus, taip pat išteklių
paskirstymą;
b)
susitarimai, kriterijai, skaidrumo priemonės ir procedūros, skirtos programos veiksmų atrankai ir finansavimui;
c)
susitarimai dėl informacijos ir intelektinės nuosavybės koordinavimo, perdavimo, mainų ir platinimo ir duomenų, susijusių su priede nurodytais veiksmais ir priemonėmis, neskleidimo;
d)
susitarimai dėl bendrų strategijų ir veiksmų, nurodytų 5 straipsnyje, įgyvendinimo;
e)
11 straipsnyje
nurodyta programos vertinimo tvarka.
2.
Komisija priima visas kitas šio sprendimo įgyvendinimui reikalingas priemones
pagal 7 straipsnio 3 dalyje nurodytą procedūrą.
9 straipsnis
Trečiųjų šalių dalyvavimas
Programoje gali dalyvauti:
a)
ELPA/EEE šalys EEE sutartyje nustatytomis sąlygomis
; ir
b)
trečiosios
šalys, ypač Europos kaimynystėje esančios šalys, narystės prašančios šalys, narystės Bendrijoje siekiančios šalys ir stabilizavimo ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis sąlygų nustatytų abipusiuose arba daugiašaliuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus.
10 straipsnis
Tarptautinis bendradarbiavimas
Programos įgyvendinimo metu turi būti skatinami santykiai su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis,
ypač su PSO
.
11 straipsnis
Rezultatų stebėsena, vertinimas ir platinimas
1.
Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis,
kur tinkama, pasitelkdama į pagalbą ekspertus,
stebi programos veiksmų įgyvendinimą, atsižvelgdama į jos uždavinius. Ji apie tai
praneša komitetui
.
Komisija
informuoja Tarybą ir Parlamentą
ir pateikia jiems pagrindinių savo pastabų kopiją.
2.
Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui:
a)
išorės ir nepriklausomą tarpinę ataskaitą apie programos įgyvendinimo rezultatus ir jo kiekybinius ir kokybinius aspektus praėjus trejiems metams nuo jos priėmimo; ataskaita visų pirma turėtų sudaryti galimybę įvertinti priemonių poveikį visose valstybėse; į ataskaitą įtraukiama pagrindinių Komisijos išvadų ir pastabų suvestinė;
b)
Komunikatą dėl programos pratęsimo ne vėliau kaip po ketverių metų po jos priėmimo;
c)
ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. išorės ir nepriklausomą ex-post įvertinimo detalią ataskaitą apie programos įgyvendinimą ir jos rezultatus, užbaigus jos įgyvendinimą.
3.
Kas dveji metai po to, kai bus priimta programa, Komisija skelbia visais turimais duomenimis ir rodikliais pagrįstą ataskaitą apie sveikatos būklę Europos Sąjungoje, į kurią įtraukia taip pat ir kiekybinę bei kokybinę analizę.
4.
Komisija viešai skelbia veiksmų, atliktų pagal šį sprendimą, rezultatus ir pasirūpins tokios informacijos išplatinimu.
12 straipsnis
Panaikinimas
Sprendimas Nr.
1786/2002/EB
yra
panaikinamas.
13 straipsnis
Pereinamojo laikotarpio priemonės
Komisija priima priemones reikalingas užtikrinant perėjimą nuo
Sprendimu
Nr. 1786/2002/
EB priimtų
priemonių prie priemonių priimtų pagal šią programą.
14 straipsnis
Baigiamosios nuostatos
Ši direktyva įsigalioja pirmą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta,
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu
Pirmininkas
Pirmininkas
PRIEDAS
VEIKSMAI IR PAGALBOS PRIEMONĖS
1 uždavinys
: apsaugoti piliečius nuo sveikatos pavojų;
1.1.
sustiprinti
grėsmės sveikatai stebėseną
ir kontrolę šiais būdais:
1.1.1.
Gerinant gebėjimą
spręsti
su užkrečiamomis ligomis
susijusius klausimus remiant tolesnį 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo
Nr. 2119/98/EB dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo
įgyvendinimą
OL L 268, 1998 10 3, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).
,
atsižvelgiant į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro veiklą;
1.1.2.
Sukuriant prevencijos, apsikeitimo informacija apie prevenciją ir reagavimo į neužkrečiamų ligų pavojus, strategijas ir mechanizmus;
1.1.3.
Keičiantis
informacija apie strategijas ir kurti bendras informacijos apie fizinius, cheminius arba biologinius sveikatos pavojus aptikimo ir gavimo strategijas, įskaitant
sąmoningo išleidimo atvejus
, ir prireikus
kurti ir taikyti
Bendrijos metodus ir mechanizmus,
koordinuojant veiklą su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru;
1.1.4.
Gerinant laboratorijų bendradarbiavimą, kai siekiama užtikrinti aukštos kokybės diagnostinius pajėgumus aptinkant patogenus Bendrijoje, taip pat gerinant Bendrijos etaloninės laboratorijos struktūrą darbe su didesnio Bendrijos bendradarbiavimo reikalaujančiais patogenais;
1.1.5.
Kuriant naujas ir geresnes prevencijos, vakcinavimo ir imunizavimo politikas, partnerystes ir priemones bei kontroliuojant imunizavimo padėtį;
1.1.6.
Vykdant bakterijų atsparumo antibiotikams ir hospitalinių infekcijų stebėseną ir rengti jų prevencijos bei gydymo strategijas;
1.1.7.
Kuriant ir įgyvendinant budrumo tinklus ir pranešimų apie nepageidaujamus reiškinius, kai yra naudojamos prevencinės sveikatos priemonės ir žmogaus kilmės medžiagos;
1.1.8.
Rengiant priemones, skirtas užkirsti kelią socialiai izoliuotų asmenų ligoms ir sužalojimams ir pagerinti imigrantų informuotumą sveikatos klausimais;
1.1.9.
Raginant valstybes nares įsteigti visiškai nepriklausomas vaistų kontrolės valdybas, kurios nuo vaistų patvirtinimo dienos stebėtų, kaip naudojami ir veikia visi nauji pagal receptus skiriami vaistai;
1.1.10.
Techninė pagalba analizuojant su politikų ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.
1.2.
kova su sveikatos pavojais šiais būdais:
1.2.1.
Kuriant sveikatos krizių rizikos valdymo procedūras,
įskaitant tarpusavio pagalbos procedūras pandemijų atvejais
, ir gerinant koordinuotų atsakomųjų veiksmų pajėgumus sveikatos krizių atvejais;
1.2.2.
Kuriant ir palaikant pajėgumus, padedančius nustatyti pasirengimo ir reagavimo spragas ir pašalinti jas, taip pat greito ir patikimo ryšio ir konsultacijų apie atsakomąsias priemones pajėgumus;
1.2.3.
Kuriant informavimo apie pavojų strategijas ir visuomenės ir sveikatos specialistų informavimo bei orientavimo priemones, gerinant susijusių veikėjų sąmoningumo formavimo ir tarpusavio sąveiką;
1.2.4.
Kuriant bendrų nenumatytų atvejų ir konkrečių sveikatos krizių atvejų planų sudarymo, įvertinimo ir peržiūros strategijas ir procedūras bei jų sąveika valstybėse narėse, taip pat atliekant pratybas ir bandymus;
1.2.5.
Kuriant priemonių (pvz. laboratorijų) ir įrangos (pvz. detektorių) pateikimo ir tinkamumo bei galimybės pasinaudoti jomis peržiūros ir gerinimo strategijas ir mechanizmus ir sveikatos sektoriaus greito reagavimo parengtį, pajėgumus ir infrastruktūrą;
1.2.6.
Kuriant poreikio įvertinimo strategijas ir mechanizmus ir skatinant sukūrimą visuomenės sveikatos išteklių, kuriais galima būtų skubiai pasinaudoti ekstremalių situacijų atveju, ir kuriant sveikatos išteklių perdavimo pagalbos prašančioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms mechanizmus ir procedūras;
1.2.7.
Sukuriant ir palaikant apmokytą ir nuolatinėje parengtyje esančią visuomenės sveikatos ekspertų grupę skubioms operacijoms bet kurioje pasaulio vietoje, kurioje iškyla didelė sveikatos krizė, kartu su mobiliomis laboratorijomis, apsaugos įranga ir izoliavimo patalpomis.
2 uždavinys: skatinti sveikesnio gyvenimo būdo mokančias politikas
2.
Propaguoti sveikatingumą šalinant žalingus veiksnius
Tokiais veiksmais bus remiamas su žalingais veiksniais susijusių veiksmų, strategijų ir priemonių rengimas, tobulinimas ir įgyvendinimas, pagrindinį dėmesį skiriant:
2.1.
Žalingų įpročių veiksniams, ypač tabakui, alkoholiui
, pagal gydytojo receptą skiriamiems vaistams, nelegaliems
narkotikams bei kitoms žalingoms medžiagoms;
2.2.
Įpročiams, kurie skatina sveikesnę gyvenseną, siekiant pagerinti vaikų sveikatą;
2.3.
Žalingo gyvenimo būdo veiksniams, ypač mitybai ir fizinei veiklai, seksualinei sveikatai, reprodukcinei sveikatai
ir psichikos sveikatai;
2.4.
Su sužalojimais susijusiems sveikatos veiksniams;
2.5.
Žalingiems sveikatai socialiniams ir ekonominiams veiksniams, ypatingą dėmesį skiriant nelygioms galimybėms sveikatos apsaugos srityje ir sveikatai įtaką darantiems socialiniams bei ekonominiams faktoriams
bei pažeidžiamų grupių diskriminacijai;
2.6.
Nustatant sveikatos nevienodumų priežastis, darančias įtaką veiklai, susijusiai su prevencija ir geriausia įmanoma sveikatos priežiūra, ypatingą dėmesį skiriant sveikatos apsaugos nevienodumams naujose valstybėse narėse;
2.7.
Žalingiems sveikatai aplinkosaugos veiksniams, ypatingą dėmesį skiriant sveikatai įtaką darantiems aplinkosaugos faktoriams,
įskaitant patalpų oro kokybę ir toksinių chemikalų, įskaitant kancerogeninių, mutageninių, reprodukcijai kenkiančių ir alergijas sukeliančių medžiagų, poveikį;
2.8.
Tyrinėjant pagrindinių ligų genetinius veiksnius ir asmeninius bei biologinius faktorius ir plėtojant prevencijos strategijas, įskaitant genetinius tyrinėjimus, bet atmetant galimybę duomenis naudoti įdarbinimo, draudimo, eugenikos arba šeimos planavimo tikslais;
2.9.
Visuomenės sveikatos intervencijų kokybei, našumui ir ekonominiam efektyvumui;
2.10.
Strategijų ir keitimosi tinkamomis praktikomis plėtojimui siekiant, jei įmanoma, užkirsti kelią negaliai ir prisidėti gerinant žmonių su negalia sveikatą;
2.11.
Tėvams ir vaikams skirtų mokomųjų grandžių rėmimui maitinimosi klausimais, naudojant tokias priemones, kad būtų pasiekti ir mažesnio išsilavinimo gyventojų sluoksniai;
2.12.
Sveikatos gerinimo ir ligų prevencijos strategijų įmonėse skatinimui;
2.13.
Priemonių, skirtų senyvo amžiaus žmonių ligų diagnostikai ir terapijai gerinti skatinimui;
2.14.
Su lytimi ir amžiumi susijusiems sveikatos aspektams;
2.15.
Veiklai, remiančiai visuomenės sąmoningumo formavimą, su ankstesnėse dalyse nurodytais prioritetais susijusiems apmokymų ir pajėgumų didinimo veiksmams;
2.16.
Techninei pagalba analizuojant su politikų ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.
3 uždavinys: prisidėti
mažinant
dažniausiai pasitaikančių ligų
sergamumo ir mirštamumo bei sužalojimų
atvejus
3.
ligų ir sužalojimų prevencija
Koordinuodama su
žalingais veiksniais
susijusį darbą, programa
remia
:
3.1.
Veiksmų kovojant su ypa
č
svarbiomis ligomis plėtrą ir įgyvendinimą, atsižvelgiant į bendrą ligos paplitimą
ir pagrindines galimo gyvenimo metų trumpėjimo ir nedarbingumo priežastis
Bendrijoje, kai Bendrijos veiksmais galima
daug
prisidėti prie nacionalinių pastangų;
3.2.
Ligos prevencijos
ir reabilitacijos
strategijų ir priemonių parengimą ir įgyvendinimą, ypač
pagrindinių ligų atvejais:
-
sutelkiant dėmesį į pirmaeilę prevenciją (užkertant kelią ligų rizikos plėtotei ateinančiose kartose),
-
parengiant pirminę prevenciją, skirtą ligos simptomų neturintiems suaugusiesiems, įskaitant masinę prevenciją ir didesnės rizikos grupėms skirtas strategijas,
-
nustatant geriausią praktiką ir kuriant gaires bei rekomendacijas
(ypač pabrėžiant strategijas, skirtas panaikinti gairių, rekomendacijų ir taikomos praktikos spragas),
taip pat antrinę prevenciją,
pavyzdžiui,
tikrinimą ir ankstyvą nustatymą
,
-
remiant ir kuriant rizikos įvertinimo priemones, ir
-
atkreipiant dėmesį į lyčių skirtumus ir gyventojų senėjimą.
Dėl to Komisija pagrindų programos įgyvendinimo metu pateiks pasiūlymus dėl Tarybos rekomendacijų dėl svarbiausių ligų profilaktikos, nustatymo ir kontrolės;
3.3.
Imunizacijos ir vakcinacijos strategijų ir priemonių bei jų įgyvendinimo rekomendacijų rengimą;
3.4.
Apsikeitimą geriausia praktika ir žiniomis bei strategijos koordinavimą skatinant psichikos sveikatą ir siekiant išvengti psichikos ligų;
3.5.
Strategijų ir priemonių, skirtų sveikatos skirtingumo priežastims nagrinėti ir koreguoti, plėtrai;
3.6.
Geriausios praktikos, skirtos ligoms ir sužalojimams gydyti, siekiant užkirsti kelią tolesniam sveikatos blogėjimui, skatinimui;
3.7.
Telemedicinos programų propagavimui, siekiant sudaryti sąlygas medicinos paslaugų tinklui, pacientų mobilumui ir priežiūrai namuose, kas būtų skirta visų pirma senyvo amžiaus, neįgaliems arba vienišiems asmenims;
3.8.
Sužeidimų prevencijos strategijų ir priemonių,
paremtų sužeidimų veiksniais,
parengimą ir įgyvendinimą;
3.9.
Kuriant geriausią praktiką ir gaires, susijusias su sužeidimų gydymu, paremtas surinktų duomenų analize;
3.10.
Pagalbą apsikeičiant žiniomis, su konkrečiomis gydomomis ligomis ir sužalojimų prevencija susijusius apmokymus ir pajėgumų didinimo veiksmus;
3.11.
Žinių spragų nustatymą, siekiant kovoti su pagrindinėmis ligomis ir skatinti atlikti mokslinius tyrimus pagal ES mokslinių tyrimų programas.
4 uždavinys: sveikatos sistemų efektyvumo gerinimas
4.
Siekti nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų sinergijos šiais būdais:
4.1.
Remiantis valstybių narių bendradarbiavimu
lengvinant tarpvalstybinį sveikatos priežiūros pirkimą ir suteikimą,
siekiant labiau suderinti sveikatos priežiūros paslaugas pasienio regionuose ir skatinant pacientų mobilumą,
įskaitant
,
inter alia:
-
informacijos rinkimą ir apsikeitimą ja, kad būtų galima bendrai tarp valstybių naudotis sveikatos priežiūros pajėgumais,
ypač retų ir labai retų ligų atvejais;
-
informaciją apie sveikatos priežiūros teikėjus ir užsienyje prieinamas paslaugas bei sveikatos priežiūros išlaidų kompensavimo taisykles;
-
informaciją apie gydymą, kuris negali būti suteiktas paciento valstybėje narėje ir skubiai reikalingo gydymo prieinamumą, kurio negalima iškart pradėti paciento valstybėje narėje;
4.2.
Renkant duomenis ir
bendrai naudojantis informacija apie sveikatos priežiūros darbuotojų mobilumą ir bendrai sprendžiant tokio mobilumo pasekmes
bei skatinant pacientų mobilumo politiką;
4.3.
Sukuriant Bendrijos informacijos centrų bendradarbiavimo sistemą ir kitas daugiau nei vienos valstybės narės sveikatos sistemų bendradarbiavimo struktūras
, kurios leistų gydytojams ir kitiems sveikatos priežiūros specialistams diegti geriausią praktiką ir žinias apie profilaktiką bei gydymą ES;
4.4.
Naudojant standartizuotus duomenis ir bendrus rodiklius, skirtus nustatyti lyčių nelygybę ES gydymo ir sveikatos paslaugų sektoriuose;
4.5.
Kuriant tinklą, skirtą informacijos bei sveikatos technologijų ir metodikos įvertinimo pajėgumui stiprinti ir dalintis;
4.6.
Teikiant pacientams, profesionalams ir politikos kūrėjams informaciją apie sveikatos sistemas ir medicinos priežiūrą bei apie informacijos platinimo ir dalijimosi ja mechanizmus pagal Europos e. sveikatos veiksmų planą bendrų sveikatos informacijos akcijų metu
ir kartu apibrėžiant griežtus su sveikata susijusių tinklalapių kokybės kriterijus;
4.7.
Kuriant į sveikatos sistemas nukreiptas Bendrijos politikų įtakos įvertinimo sistemas,
įskaitant plėtros ir Lisabonos strategijos pasekmes
;
4.8.
Plečiant ir įgyvendinant veiksmus, skirtus pacientų saugumui ir aukštos kokybės priežiūrai skatinti;
4.9.
Skatinant aukštos kokybės ir saugos žmogaus kilmės organų ir medžiagų, skirtų medicinos reikmėms laikymą, atsekamumą ir prieinamumą visos Bendrijos mastu;
4.10.
Remiant į sveikatos sistemas orientuotų politikų kūrimą, ypač kai jos yra susijusios su atviru sveikatos apsaugos ir ilgalaikės slaugos koordinavimo metodu.
5 uždavinys: informacijos apie sveikatą ir žinių apie visuomenės sveikatą gerinimas bei su sveikata susijusių tikslų integravimo rėmimas
Veiksmai
ir priemonės
, padedantys siekti visų minėtų uždavinių:
5.
RINKTI DUOMENIS, STEBĖTI SVEIKATĄ IR PLATINTI INFORMACIJĄ
5.1.
rinkti duomenis, stebėti sveikatą ir platinti informaciją
5.1.1.
Toliau gerinant tvarią sveikatos stebėsenos sistemą, kur ypač daug dėmesio skiriama nevienodumams sveikatos srityje, ir duomenų apie sveikatos būklę, žalingus sveikatai veiksnius ir sužalojimus rinkimą; toliau plečiant šios sistemos statistinį elementą, prireikus pasinaudojant Bendrijos statistikos programa;
5.1.2.
Didinant supratimą apie įvairių visuomenės grupių sveikatos būklę ir tai, kaip visuomenė patenkina jų poreikius, pavyzdžiui, renkant, apdorojant ir analizuojant statistinius duomenis pagal priklausymą socialinei grupei, etninę kilmę ir lytį;
5.1.3.
Renkant ir analizuojant su gyvenimo būdu (pvz., maitinimusi, rūkymu ir alkoholio vartojimu) ir sužalojimais susijusius faktorius, kuriant pagrindinių ligų (pvz., vėžio) Europos registrą, plečiant metodologiją ir prižiūrint duomenų bazę;
5.1.4.
Suteikiant kitas, su sveikata susijusias žinias;
5.1.5.
Nustatant susijusius papildomus rodiklius;
5.1.6.
Sukuriant atitinkamus ataskaitos mechanizmus;
5.1.7.
Organizuojant pastovų tokios informacijos rinkimą kartu su statistikos programa, tarptautinėmis organizacijomis, agentūromis ir dalyvaujant projektuose;
5.1.8.
Remiant Bendrijos sveikatos klausimų nagrinėjimą nuolat teikiant ataskaitas apie sveikatos padėtį Bendrijoje, prižiūrint informacijos skleidimo mechanizmus, tokius, kaip sveikatos portalas, parama konsensuso konferencijoms ir susijusių šalių koordinuojamoms tikslinėms informacinėms kampanijoms;
5.1.9.
Skiriant didžiausią dėmesį pastovaus ir patikimo informacijos šaltinio piliečiams,
įskaitant žmonėms su negalia prieinama forma,
sprendimus priimantiems subjektams, pacientams, slaugytojams, sveikatos specialistams ir kitoms susijusioms šalims suteikimui;
5.1.10.
Renkant ir analizuojant duomenis apie negalias, kovojant su jomis ir vykdant jų prevenciją;
5.1.11.
Sukuriant prevencijos, apsikeitimo informacija apie prevenciją ir reagavimo į retas ligas strategijas ir mechanizmus;
5.1.12.
Renkant ir analizuojant duomenis apie nevaisingumą;
5.1.13.
Teikiant atnaujintą informaciją apie įvairių aktyvių medžiagų turinčių farmacijos produktų kainas skirtingose valstybėse narėse.
5.2.
GERINTI RYŠIUS SVEIKATOS KLAUSIMAIS SU ES PILIEČIAIS, DIDINANT BENDRIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ INICIATYVŲ VERTĘ
5.2.1.
Organizuojant sąmoningumo didinimo kampanijas;
5.2.2.
Organizuojant apklausas;
5.2.3.
Rengiant konferencijas, seminarus, ekspertų ir suinteresuotų šalių susitikimus;
5.2.4.
Leidžiant su sveikata susijusius informacinius leidinius;
5.2.5.
Teikiant informaciją internetu;
5.2.6.
Kuriant informacijos punktus ir juos naudojant.
BENDRADARBIAVIMAS IR INTEGRACIJA
5.3.
DIDINTI PILIETINĖS VISUOMENĖS IR SUINTERESUOTŲ ŠALIŲ DALYVAVIMĄ NUSTATANT SVEIKATOS SRITIES POLITIKĄ
5.3.1.
Skatinant ir stiprinant Bendrijos masto sveikatos organizacijas;
5.3.2.
Organizuojant mokymus ir didinant sveikatos organizacijų pajėgumą;
5.3.3.
Kuriant nevyriausybinių sveikatos organizacijų ir kitų suinteresuotų šalių tinklus;
5.3.4.
Stiprinant Bendrijos masto patariamąsias institucijas ir priemones;
5.3.5.
Pripažįstant, kad pacientai turi sveikatos priežiūros paslaugų vartotojų teises.
5.4.
SUKURTI SVEIKATOS KLAUSIMŲ INTEGRAVIMO Į KITAS BENDRIJOS POLITIKOS KRYPTIS KONCEPCIJĄ
5.4.1.
Plėtojant ir taikant metodus, skirtus įvertinti Bendrijos politikos krypčių ir veiklos įtaką sveikatos sričiai;
5.4.2.
Keičiantis su valstybėmis narėmis geriausia praktika dėl nacionalinių politikos krypčių;
5.4.3.
Vykdant kitų politikos krypčių poveikio sveikatos sričiai tyrimus;
5.4.4.
Plėtojant bendras strategijas ir bendrus veiksmus, kurie būtų susieti ir suderinti su atitinkamomis Bendrijos programomis, veiksmais ir fondais.
RIZIKA, SAUGA IR HORIZONTALŪS KLAUSIMAI
5.5.
SKATINTI TARPTAUTINĮ BENDRADARBIAVIMĄ SVEIKATOS KLAUSIMAIS
5.5.1.
Imantis bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis priemonių;
5.5.2.
Imantis bendradarbiavimo su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis priemonių;
5.5.3.
Skatinant sveikatos organizacijų dialogą.
5.6.
PAGERINTI ANKSTYVĄ PAVOJŲ APTIKIMĄ, ĮVERTINIMĄ IR INFORMACIJOS APIE JĮ PERDAVIMĄ:
5.6.1.
Remiant mokslinius patarimus ir rizikos vertinimą, įskaitant 2004 m. kovo 3 d. Komisijos sprendimu 2004/210/EB įsteigiančiu mokslinius komitetus vartotojų saugos, visuomenės sveikatos ir aplinkos srityje
OL L 66, 2004 3 4, p. 45.
įsteigtų nepriklausomų mokslinių komitetų užduotis;
5.6.2.
Renkant ir lyginant informaciją ir kuriant specialistų ir institutų tinklus;
5.6.3.
Skatinant rizikos vertinimo metodologijų kūrimą ir derinimą;
5.6.4.
Imantis informacijos apie gyventojų ir atskirų grupių susidūrimą su cheminiais, biologiniais ir fiziniais sveikatos pavojais rinkimo ir įvertinimo veiksmų;
5.6.5.
Kuriant iškylančios rizikos ankstyvo aptikimo mechanizmus ir imantis veiksmų naujai identifikuotos rizikos atveju;
5.6.6.
Rengiant pranešimų apie riziką gerinimo strategijas;
5.6.7.
Vykdant mokymus dėl rizikos įvertinimo.
5.7.
SKATINTI ŽMOGAUS KILMĖS ORGANŲ, MEDŽIAGŲ, KRAUJO IR KRAUJO DERIVATŲ SAUGĄ
5.7.1.
Skatinant žmogaus kilmės organų ir medžiagų, įskaitant kraują, sudėtines kraujo dalis ir kraujo prekursorius, saugą, kokybę ir atsekamumą gerinti padedančią veiklą;
5.7.2.
Teikiant paramą strategijų ir priemonių, susijusių su gyvų donorų organų transplantacijos ir organų sandėliavimo klausimais, propagavimui, atsižvelgiant į etinius klausimus;
5.7.3.
Plėtojant ir vykdant bendrų praktinių tarp donorų ir recipientų vykdomų programų, skirtų kurti geriausią praktiką žmogaus kilmės organų ir medžiagų srityje;
5.7.4.
Sukuriant Europos organų donoro kortelę.
5.8.
HORIZONTALŪS KLAUSIMAI
Teikti techninę pagalbą analizuojant su politikos krypčių ir teisės aktų kūrimu bei įgyvendinimu susijusius klausimus.
