P6_TA(2007)0375
Krovininio transporto logistika Europoje ir tvarusis mobilumas
A6-0286/2007
2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl krovininio transporto logistikos Europoje – tvariojo mobilumo pagrindo ( 2006/2228(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į naują Lisabonos strategiją, kurios sėkmingo įgyvendinimo pagrindas yra veiksminga logistikos sistema, ir į Tarybos išvadas dėl transporto svarbos Lisabonos strategijai,
–
atsižvelgdamas į 2001 m. Europos Komisijos baltosios knygos dėl transporto politikos ( COM(2006)0314 ), kuri apima skyrių dėl transporto logistikos kaip priemonės siekiant racionalaus judumo, vidurio laikotarpio apžvalgą,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Europos krovininio transporto logistika – tvariojo judumo pagrindas" ( COM(2006)0336 ),
–
atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl 2007 m. pavasarį vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui perduodamos nuomonės apie Lisabonos strategiją Priimti tekstai, P6_TA(2007)0040 .
,
–
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymus ir gaires bei Parlamento nuomones dėl struktūrinių ir sanglaudos fondų bei Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, techninio vystymosi ir demonstravimo veiklos programos,
–
atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 9 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas dėl klimato kaitos,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Link Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija" ( COM(2006)0275 ) ir 2007 m. liepos 12 d. Europos Parlamento rezoliuciją Priimti tekstai, P6_TA(2007)0343 .
šia tema,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadas dėl Komisijos komunikato dėl krovininio transporto logistikos Europoje,
–
atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Europos logistikos politikos OL C 97, 2007 4 28, p. 16.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto nuomonę ( A6-0286/2007 ),
A.
kadangi priemonių, įgyvendinamų nuo 2001 m., vykdant bendrąją Europos transporto politiką, nebepakanka, siekiant įveikti naujus ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos iššūkius,
B.
kadangi transporto ir logistikos sektorius ir toliau vystosi kaip svarbi ekonominė paslaugų sektoriaus dalis ir atveria naujas užimtumo perspektyvas,
C.
kadangi naši ir veiksminga krovinių logistika kaip neatskiriama ES transporto sistemos dalis yra būtina siekiant užtikrinti ekonomikos veiksmingumą ir konkurencingumą, optimaliai panaudoti išteklius, kurti darbo vietas ir skatinti užimtumo galimybes, kovoti su klimato kaita, gerinti aplinkos apsaugą ir saugą bei saugumą,
D.
kadangi logistikos sektorius yra gyvybiškai svarbus socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai ir atokių rajonų ir regionų įtraukimui į išsiplėtusią ES,
1.
teigiamai vertina pirmiau minėtąjį komunikatą dėl krovininio transporto logistikos Europoje ir skatina vykdyti konsultacijas su atitinkamais suinteresuotais subjektais siekiant rasti sprendimus esamoms kliūtims šalinti;
2.
pritaria Komisijos ketinimams 2007 m. rudenį pateikti krovinių logistikos veiksmų planą, kuris turi padėti užtikrinti, kad logistikos klausimas atsidurtų politinėje darbotvarkėje ir kad jam būtų suteikta didesnė svarba sutelkiant dėmesį į jo potencialą, patrauklumą ir naudingumą;
3.
pripažįsta Komisijos nustatytos logistikos ir įvairiarūšio transporto sąsajos vertę, kiekvieną rūšį traktuojant individualiai ir kaip daugelis transporto rūšių integruotos į logistikos grandis, ir mano, kad visas transporto rūšis reikėtų skatinti siekti konkurencingo ir tvaraus lygio;
4.
reikalauja, kad pagal naująją Lisabonos strategiją pirmenybė būtų teikiama transportui, logistikai ir transeuropinių transporto tinklų plėtrai, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad nacionaliniuose planuose, kurie turi būti pateikti ateinantį pavasarį per vyksiantį 2008 m. Europos Vadovų Tarybos susitikimą, atsispindėtų ši pirmenybė;
Administracinės naštos sumažinimas
5.
pažymi, kad logistika visų pirma yra verslas; vis dėlto mano, kad valdžios institucijos gali atlikti pagalbininko vaidmenį, ypač gerinant įvairiarūšio krovininio transporto sistemą;
6.
pripažįsta, kad norint padidinti veiksmingumą, sumažinti biurokratizmą ir išlaidas, svarbu šiame sektoriuje įsteigti "vieno langelio" administracinę įstaigą;
7.
teigiamai vertina Komisijos ketinimą ištirti visiems prekių gabenimams bendro transporto, nepaisant naudojamos rūšies, dokumento kaip ES modelio sukūrimo detales ir jo naudą; vis dėlto mano, kad šis dokumentas transporto įmonėms turi suteikti pakankamai teisinio tikrumo ir pakeisti esamus transporto dokumentus, kurių šiuo metu yra labai daug;
8.
ragina Komisiją dėti daugiau pastangų, siekiant supaprastinti trumpųjų nuotolių laivybai taikomas procedūras ir plačiau praktiškai taikyti vadinamųjų jūros greitkelių idėją; taip pat pritaria minčiai, kad reikia naujų pasiūlymų dėl vidaus vandenų transporto pagal NAIADES iniciatyvą, reikalauja, kad artimoje ateityje būtų paskirtas Europos koordinatorius, kuris spręstų jūros greitkelių klausimus, kurie įtraukti į Transeuropinio tranpsorto tinklo (TEN-T) prioritetinių projektų sąrašą;
9.
pritaria Komisijos žaliosios knygos pavadinimu "Link Sąjungos būsimos jūrų politikos: Europos vandenynų ir jūrų vizija" ( COM(2006)0275 ) paskatintai ir Komisijos pradėtai diskusijai apie būsimą "bendrąją Europos jūrų erdvę" ir ragina Komisiją pateikti pasiūlymus, pagal kuriuos vidutiniu laikotarpiu Bendrijos vidaus transportas nebebūtų laikomas tarptautiniu transportu;
Pažangios transporto sistemos
10.
pažymi, kad logistikai svarbios pažangios informacijos ir ryšių sistemos ir vadinamojo pažangaus transporto vystymas, ypač įgyvendinant "Galileo" projektą ir kitas ES iniciatyvas, pvz., SESAR (Europos oro eismo valdymo sistema), ERTMS (Europos geležinkelių tinklo signalizacijos sistema), RIS (upių informacijos paslaugos), SafeSeaNet, o taip pat pažangios krovinio gabenimo ir pristatymo sekimo sistemos (angl.
tracking and tracing
);
11.
pabrėžia pažangių transporto sistemų (angl. ITS) svarbą gerinant visų transporto rūšių veiksmingumą ir mano, kad reikėtų raginti šių sistemų naudojimui teikti prioritetą ES, o ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas visiškai jų sąveikai bei turėtų būti užtikrinamos lygios galimybės jomis naudotis, ypač kai tai susiję su MVĮ;
12.
pabrėžia, kad svarbu plėtoti krovininį e.transportą kaip priemonę siekiant sumažinti biurokratizmą, pagreitinti procedūras ir suteikti galimybę racionalizuoti ir sumažinti pildomų blankų skaičių, ypač kitų valstybių sienas kertančio krovininio transporto atvejais;
13.
reikalauja, jog būtų labiau užtikrinama senų bei naujų sistemų sąveika ir derinimas norint, kad pažangios transporto sistemos ES lygmeniu būtų visiškai naudojamos;
14.
pripažįsta, kad pažangių transporto sistemų vystymasis turi būti pakankamai finansuojamas ir remiamas vykdant atitinkamas mokymo programas, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ galimybėms naudotis pažangiomis transporto sistemomis;
Infrastruktūros ir investicijų politika
15.
apgailestauja dėl Tarybos pozicijos TEN-T finansavimo klausimu poveikio krovininio transporto logistikos plėtrai ES; ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares pasinaudoti proga per 2008-2009 m. diskusijas dėl ES politikos sričių finansavimo galutinai išspręsti nepakankamo Bendrosios transporto politikos finansavimo nuolatinę problemą, ypač transeuropinių tinklų ir pažangių transporto sistemų projektų atžvilgiu; siūlo, kad ateityje priimant sprendimus dėl TEN-T finansavimo būtų atsižvelgiama į logistikos sukuriamą pridėtinę vertę;
16.
ragina pašalinti keleiviams, prekėms ir paslaugoms laisvai judėti trukdančias kliūtis, atsiradusias dėl jau iš seno trūkstamų perėjų per pasienyje esančias kalnų grandines (pvz., Alpėse ir centrinėje Pirėnų dalyje) naudojant Bendrijos infrastruktūrą (žemo lygio geležinkelių tunelį), kuri vežimo rūšies požiūriu turėtų suteikti tikrą ir tvaresnę alternatyva tam nedaugeliui esamų visiškai perpildytų perėjų;
17.
siekiant greičiau atgaivinti Europos geležinkelius ir taip padidinti jų krovumą, ragina Komisiją suprojektuoti ir išvystyti skirtąją geležinkelių sistemą ir pasiūlyti jos įgyvendinimui skirtas iniciatyvas, daugiausia dėmesio skiriant tarpvalstybiniams koridoriams ir įvairiarūšio transporto mazgų kūrimui; taip pat ragina visas valstybes nares paremti tokią iniciatyvą nacionaliniu lygmeniu;
18.
atkreipia dėmesį į tai, kad skubiai reikia plėtoti daugiarūšio vežimo infrastruktūrą ir steigti perkrovimo punktus ir įrengimus (ypač tarp vidaus vandenų ir geležinkelių) ir nuo pakrantės nutolusius sausuosius dokus, siekiant plėtoti Europos vidaus logistiką; taip pat pritaria (inter alia) geležinkelių ir oro uostų sektorių bendradarbiavimo stiprinimui, siekiant išlaikyti oro transporto sektoriaus pajėgumus ir konkurencingumą ir Bendrijos vidaus skrydžių, ir ilgo nuotolio skrydžių už ES ribų srityse, ypač didelį dėmesį skiriant krovinių gabenimui;
19.
ragina Komisiją užtikrinti kaip dalį veiksmų plano dalijimąsi pažangiąja logistikos finansavimo praktika, pvz., įvairios privataus ir valstybinio sektorių bendro finansavimo iniciatyvos, Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo galimybės ir struktūrinės priemonės; ragina Komisiją dėti pastangas vidutinės ir ilgalaikės trukmės ES projektams, pvz., "Galileo", kuriamus sprendimus panaudoti ir kituose infrastruktūros projektuose;
Mokymas ir logistikos profesijų patrauklumas
20.
teigiamai vertina faktą, kad Komisija pripažįsta mokymą, įskaitant visą gyvenimą trunkantį mokymą, esant prioritetinėmis sritimis, ir pritaria pasiūlymui savanoriškai plėtoti bendrus mokymo standartus ir gaires, taip pat abipusį visų transporto ir logistikos darbuotojų įgūdžių, žinių ir gebėjimų pripažinimą;
21.
tvirtai laikosi nuomonės, kad šiuo metu esantį kvalifikuotų darbuotojų visuose logistikos lygmenyse ir visuose sektoriuose trūkumą galima pašalinti rengiant tinkamus mokymus ir atitinkami didinant šios profesijos patrauklumą;
Miesto transportas
22.
pritaria Komisijos ketinimui priimti žaliąją knygą dėl miesto transporto ir ragina įtraukti į ją skyrių miesto logistikos klausimu, ypatingą dėmesį skiriant pažangiosios praktikos sklaidai;
Standartizacija
23.
ragina Europos standartus kuriančias organizacijas parengti įvairių transporto rūšių standartines technines taisykles ir, jei reikia ir galima, užtikrinti, kad į savo darbą jos įtrauktų įvairiarūšės logistikos aspektus, atsižvelgdamos į visų suinteresuotų šalių nuomones;
24.
ragina Komisiją pasikonsultavus su visomis suinteresuotomis šalimis atlikti nuodugnią studiją dėl įvairių svorio ir matų standartų, naudojamų krovininio transporto sektoriuje, tinkamumo atsižvelgiant į technologinius pokyčius ir esamas sąlygas;
25.
reikalauja, kad pagal logistikos veiksmų planą būtų remiama pažangi logistika, įvairiarūšis transportas, saugesnis ir tvarus judumas; siūlo, kad 60 t krovininėms transporto priemonėms Komisija leistų važiuoti tik tam tikrais maršrutais valstybei narei paprašius ir tik tos valstybės narės viduje; mano, kad vertinant šiuos prašymus ypatingas dėmesys turi būti atkreipiamas į tokius veiksnius kaip esama infrastruktūra ir saugumo sąlygos;
Saugumas
26.
pažymi, kad transporto saugumas yra ta tema, į kurią Komisija ketina atkreipti dėmesį savo veiksmų plane; ragina, kad pradėti veiksmai užtikrintų aukščiausio lygio saugumą ir tuo pat metu stiprintų ES pozicijas tarptautiniu lygmeniu; tačiau kartu pabrėžia subalansuoto santykio tarp saugumo procedūrų ir laisvo prekių judėjimo būtinybės klausimą, kurį iškėlė Komisija;
27.
pažymi, kad veiksmų planas tikriausiai nepadės tinkamai išspręsti klausimo dėl krovininiu transportu vežamų krovinių saugumo nuo vagysčių, plėšimo ir užgrobimo; primygtinai prašo imtis priemonių kovai su organizuotu nusikalstamumu, ypač pasienio teritorijose ir tarptautinio krovinių vežimo per trečiųjų šalių sienas srityje;
Planavimas
28.
ragina valstybes nares parengti nacionalinius veiksmų planus pagal bendrus ES veiksmų plano metmenis;
29.
pritaria Komisijos pasiūlymui steigti centrines grupes, siekiant panaikinti trūkumus, tačiau pabrėžia, kad jų veikla neturi apsiriboti atskiru transporto rūšių tyrimu bei neturi būti atliekama nepateikiant bendros išplėstos apžvalgos; šiuo klausimu pabrėžia, kad geresnį transporto priemonių parko pajėgumų ir sklandų infrastruktūros panaudojimą skatinančios valdymo strategijos siūlo didelius galimus privalumus tvariai krovininio transporto logistikai;
30.
ragina visus atitinkamus suinteresuotus transporto ir logistikos sektorių subjektus glaudžiai ir nuolat bendradarbiauti nacionaliniu ir Europos lygmenimis, kad būtų,
inter alia
, praktiškai pašalintos esamos kliūtys ir sprendžiamos kitos problemos;
31.
ragina Komisiją kasmetiniame Europos logistikos forume aptarti būsimus iššūkius krovininio transporto logistikai Europoje ir galimus iškylančių problemų sprendimo būdus;
Statistika
32.
ragina Komisiją pasiekti kuo greitesnę pažangą kuriant atnaujintą ir veiksmingą ES logistikos statistinių duomenų bazę, kuri apsiribotų reikšmingais ir esminiais duomenimis ir kuriai atitinkamos įmonės duomenis teiktų be jokių papildomų nebūtinų pastangų;
33.
ypač reikalauja, kad būtų pasiekta pažanga nustatant bendrą matavimo vienetų rinkinį ir sutartą terminologiją, kurie bus naudojami statistikos tikslais visose valstybėse narėse, ir kad būtų surenkama daugiau informacijos apie konteinerių judėjimą;
34.
pabrėžia laisvo prekių judėjimo Bendrijoje svarbą ir todėl ragina Komisiją dėti daugiau pastangų tinkamam esamų reglamentų ir direktyvų įgyvendinimui paskatinti ir užtikrinti;
35.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
