Savaitė : 25-05-2005(b)
EUROPOS PARLAMENTAS
Redaktorius:
Robertas Pogorelis
Sekretoriatas:
Asta Vasiliauskaitė
Briuselis:
Strasbūras:
PHS 6A 36
IPE3 F02/017
B-1047 Brussels
BP 1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 20 06
Tel. (33) 3 88 17 46 42
Fks. (32-2) 284 92 53
Fks. (33) 3 88 17 93 55
el.paštas: spauda-lt@europarl.eu.int
Tinklalapis: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_lt.htm
Baigta redaguoti: gegu žė s 26 d.
Frakcijos Pagal 2005-05-26
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
Iš viso
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Konstituciniai reikalai
Dauguma EP frakcijų nepritaria siūlymui nušalinti Komisiją
Siūlymas nušalinti Komisiją
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: birželio mėn. sesijoje
Praėjusiųjų metų rugpjūtį Žozė Barozas (José Manuel BARROSO ), dabartinis Komisijos pirmininkas, priėmė pažįstamo Graikijos verslininko milijardieriaus S. Latsio (Spiros Latsis) kvietimą pakeliauti ištaiginga jachta. Praėjus mėnesiui, Komisija leido Graikijos vyriausybei skirti S. Latsio vadovaujamai bendrovei "Lamda Shipyards" 10 349 269 eurų valstybės išmoką.
Ar šis sprendimas nesusijęs su Ž. Barozo atostogomis? Ar priimdamas pažįstamo verslininko kvietimą jis nesukėlė interesų konflikto? Kadangi Ž. Barozas iš pradžių atsisakė pats atvykti pasiaiškinti Parlamentui dėl šios situacijos, Jungtinės Karalystės deputatas euroskeptikas Nigel Paul FARAGE (IND/DEM, UK) inicijavo parašų rinkimą dėl Komisijos nušalinimo. Norint, kad dėl nušalinimo būtų balsuojama plenarinėje sesijoje, reikėjo surinkti bent dešimtadalio visų parlamentarų (t.y. 74) parašus. N.P. Farage siūlymą palaikė 77 parlamentarai. Iniciatoriai teigia pasinaudoję nušalinimo procedūra "kaip vienintele priemone priversti Komisijos pirmininką atvykti į plenarinę sesiją pasiaiškinti". Jie "pasiruošę atsiimti šią nušalinimo iniciatyvą, gavę įtikinamą paaiškinimą plenarinėje sesijoje bei priėmus aiškias taisykles, kurios įpareigotų visus komisarus registruoti visas gautas didelės vertės dovanas".
Kalbėdamas trečiadienio plenariniame posėdyje, Komisijos nušalinimo iniciatyvos autorius N.P. Farage sukritikavo Ž. Barozo pakartotinį atsisakymą pripažinti interesų konfliktą ir pareikalavo atskleisti visus faktus. Jis taip pat kritikavo keturių pagrindinių EP frakcijų lyderius, kurie, pasak N.P. Farage, Europos vienijimo vardan tampa "akli" ES struktūrų neskaidrumui. Kalbėtojas paragino Parlamentą "atlikti savo darbą" ir iki galo ištirti šį atvejį.
Komisijos pirmininkas Ž. Barozas paaiškino, jog balandžio 26 d. raštu atsakė EP pirmininkui į jam mestus kaltinimus. Jis paneigė interesų konflikto egzistavimą ir teigė, kad S. Latsį pažįsta 20 metų nuo mokymosi Ženevos universitete laikų. Be to, minimu laiku jis dar nebuvo Komisijos pirmininku (juo tapo tik 2004 m. lapkričio 22 d.), todėl atsakomybė už sprendimą dėl minėtos bendrovės tenka R. Prodžio Komisijai bei buvusiam konkurencingumo komisarui M. Mončiui. Pirmininkas taip pat painformavo, jog jo iniciatyva neseniai priimtos griežtos Komisijos veiklos skaidrumo ir interesų konfliktų išvengimo taisyklės, o taip pat svarstoma galimybė įkurti patariamąją grupę šiuo klausimu. Ž. Barozas pavadino Komisijos nušalinimo iniciatyvos autorius "populistais", manipuliuojančiais svarbiomis temomis tam, kad "suklaidintų Europos piliečius" ir įgyvendintų Europai priešiškus interesus. Jis paprašė Parlamento palaikymo, kad galima būtų atskirti "demokratiją nuo demagogijos".
Dauguma Parlamento frakcijų atstovų nepalaikė Komisijos nušalinimo. Hans-Gert P ö TTERING (PPE/DE, DE) pavadino šią iniciatyvą "neteisinga", "perdėta", "nepadoria", "absurdiška" ir bandančia sugriauti piliečių pasitikėjimą Europos institucijomis. Kalbėtojas atkreipė dėmesį, jog ji iškelta prieš pat Prancūzijoje bei Nyderlanduose vyksiančius referendumus dėl ES Konstitucijos. Martin SCHULZ (PSE, DE) nuomone, iniciatyvos autoriai siekė "patekti į televizijos kameras". Kalbėtojas patikino, jog jo frakcija "netoleruos šmeižto bei neteisingų priekaištų" ir nepalaikys Komisijos nušalinimo.
Pavadinęs Komisijos nušalinimo iniciatyvą "juokinga" ir bandančia diskredituoti ES, Graham R. WATSON (ALDE, UK) paragino aiškiau teisiškai apibrėžti "svetingumo" sąvoką, siekiant skaidrumo. Monica FRASSONI (Verts/ALE, IT) pavadino svarstomą pasiūlymą "nevykusiu" ir "neturinčiu nieko bendra su Europos ateitimi", o jo autorius "norinčiais pasipelnyti iš šios diskusijos". Tačiau kalbėtoja pažymėjo, jog aukštiems pareigūnams svarbu laiku deklaruoti galimus interesų konfliktus. Miguel PORTAS (GUE/NGL, PT) sveikino atvirą diskusiją apie Komisijos veiklos skaidrumą, tačiau teigė, jog "neteisinga švaistytis įtarimais". Brian CROWLEY (UEN, IE) pavadino Komisijos nušalinimo iniciatyvą "paties blogiausio tipo oportunizmu", kuriuo siekiama užkirsti kelią rimtoms diskusijoms ir pakirsti vieningos Europos kūrimo sėkmę.
Jens-Peter BONDE (IND/DEM, DK) bei nepriklausomų deputatų atstovas Hans-Peter MARTIN paragino Komisiją viešai deklaruoti visas gautas dovanas bei esamus ryšius su verslininkais. H.-P. Martin kritikavo Ž. Barozą už skaidrumo vengimą bei "lobistų įtakos skatinimą".
Balsavimas dėl siūlymo nušalinti Komisiją numatomas birželio mėn. sesijoje, kadangi pagal EP reglamentą tarp svarstymo ir balsavimo turi praeiti bent 48 valandos. Nuo tiesioginių EP rinkimų įteisinimo 1979-aisiais, Komisijos nušalinimas buvo svarstomas šešis kartus, tačiau nė karto nebuvo patvirtintas.
Daugiau pasitikėjimo bei skaidrumo EP ir Komisijos santykiuose
Jo LEINEN (PSE, DE)
Dėl pamatinio susitarimo dėl EP ir Komisijos santykių
Dok.: A6-0147/2005
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas pritarė pamatiniam susitarimui dėl EP ir Komisijos santykių. Esminiai susitarimo momentai - didesnė komisarų atskaitomybė Parlamentui bei veiksmingesnis EP ir Komisijos bendradarbiavimas.
Susitarime teigiama: "Komisijos pirmininkas yra visiškai atsakingas už tai, kad nustatytų interesų konfliktą, dėl kurio Komisijos narys nebegali toliau eiti savo pareigų". Jei siūloma komisarą atleisti anksčiau laiko, apie tai nedelsiant turės būti pranešama Parlamentui. "Parlamentui pareiškus nepasitikėjimą komisaru, Komisijos pirmininkas <...> turi pareikalauti komisaro atsistatydinimo arba paaiškinti Parlamentui savo sprendimus", - teigiama susitarime.
Komisija įsipareigoja pateikti Parlamentui visą susijusią informaciją, reikalingą Komisijos patvirtinimui. Jei ženkliai keičiama komisaro atsakomybės sritis, atitinkamas Parlamento komitetas turės teisę jį išsikviesti ir apsvarstyti siūlomą pakeitimą.
Susitarimas numato nuolatinio dialogo užmezgimą tarp Komisijos pirmininko ir EP frakcijų vadovų sueigos. Komisija taip pat įsipareigoja pateikti Parlamentui visą informaciją apie Komisijos ekspertų grupes ir jų atstovaujamus interesus. Abi institucijos pasižada keistis reikalinga informacija bei saugoti viena kitos dokumentų slaptumą. Komisija taip pat įsipareigoja prisidėti prie Parlamento vykdomų rinkimų stebėjimo užsienyje misijų.
Sveikindamas EP ir Komisijos derybų dėl šio susitarimo pabaigą, EP pirmininkas Chosė Borelis (José BORRELL ) sakė: "Šiuo susitarimu EP ir Komisija parodė, jog nori dirbti tarpusavio pasitikėjimo atmosferoje, veiksmingai bendradarbiauti ir būti iki galo skaidrūs Europos visuomenės akyse. Nuo šiol abiejų institucijų vaidmenys yra aiškiai nustatyti ateinantiems penkeriems metams".
Užsienio veiksmų tarnyba turėtų atsiskaityti ir Parlamentui
Jo LEINEN (PSE, DE)
Rezoliucija dėl Europos užsienio veiksmų tarnybos įsteigimo
Dok.: B6-0230/2005
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl pasiūlymo įsteigti Europos užsienio veiksmų tarnybą (European External Action Service, EEAS).
ES Konstitucijoje numatyta įkurti ES diplomatinę tarnybą praėjus metams nuo Konstitucijos įsigaliojimo (planuojamo 2006 m. lapkričio 1 d.). Jos tikslas yra "padėti būsimam ES užsienio reikalų ministrui vykdyti savo pareigas".
Taryba pasiūlė įkurti autonomišką ES diplomatinę tarnybą, kuri būtų jai atskaitinga. Tačiau Parlamentas mano, jog ši tarnyba turėtų būti inkorporuota į Komisijos struktūrą ir tapti atskaitinga ne tik Tarybai, bet ir Parlamentui. Deputatai siūlo formuoti šią tarnybą iš Komisijos, Tarybos sekretoriato bei ES valstybių diplomatinių įstaigų personalo.
Parlamento siūlymu, EEAS veiktų kaip skėtinė įvairių ES užsienio politiką vykdančių padalinių organizacija, taigi atitinkami Komisijos direktoratai išliktų. Rezoliucijoje taip pat siūloma įkurti ES ambasadas, sujungiant esamas Komisijos delegacijas ir Tarybos biurus, bei įsteigti Europos diplomatijos kolegiją.
Žurnalistų klausimams: Federico de Girolamo Tel.: (32-2)28 31389 Mob. tel.: (32) 498 98 3591 El. paštas: constit-press@europarl.eu.int
Visuomenės sveikata ir vartotojų apsauga
Teiginiai apie maisto sveikumą turės būti įrodyti
Adriana POLI BORTONE (UEN, IT)
Dėl EP ir Tarybos reglamento dėl teiginių apie maisto produktų maistingumą ir sveikumą
Dok.: A6-0128/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl reglamento, kuriuo siekiama užtikrinti maisto saugą bei maistingumą. Rezoliucijai pritarė 458 parlamentarai; 116 jai nepritarė, o 15 susilaikė.
Daugėjant apkūnumo ir kitų su neteisingu maitinimusi susijusių negalavimų atvejų, vis daugiau dėmesio skiriama maisto produktų sudėčiai. Siūlomu reglamentu siekiama užtikrinti, kad vartotojams būtų teikiama išsami ir teisinga informacija apie produktų sudėtį bei jų maistinę vertę.
Reglamentas numato konkrečius reikalavimus tokiems teiginiams kaip "be riebalų" (ne daugiau kaip 0,5 g riebalų 100 g ar 100 ml produkto), "daug proteinų" (proteinai turi sudaryti bent 12 proc. energetinės vertės) ir panašiems.
Komisija pasiūlė, kad teiginiai apie produkto naudingumą sveikatai galėtų būti skleidžiami tik juos moksliškai įrodžius ir gavus Europos maisto saugos agentūros (EMSA) sutikimą. Tačiau Parlamentas mano, kad, užuot prašius EMSA sutikimo, gamintojams pakaktų ją informuoti apie į rinką išleidžiamą produktą. Reglamentas draudžia netiesiogiai su sveikata susijusius reklaminius teiginius - apie produkto poveikį nuotaikai, žvalumui ir pan. Parlamentas taip pat siūlo uždrausti reklaminius teiginius apie maisto sveikumą, nukreiptus vaikams iki 12 m. amžiaus. Komisija taip pat siūlė, siekiant kontroliuoti reklaminių teiginių teisingumą, įteisinti gamintojų prievolę pateikti svarbiausių produktų "maistinius profilius", kuriuose būtų surašyta produkto sudėtis bei maistinė vertė. Tačiau Parlamentas nepritarė šiam pasiūlymui (už jo išbraukimą balsavo 303 deputatai, prieš 286, o 10 susilaikė).
Pagal bendro sprendimo procedūrą, Parlamento priimtus pakeitimus dar svarstys Taryba.
Vitaminais ir mineralais sustiprinti maisto produktai
Karin SCHEELE (PSE, AT)
Dėl EP ir Tarybos reglamento dėl vitaminų ir mineralų bei kitų medžiagų maisto produktuose
Dok.: A6-0124/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl reglamento, nustatančio vitaminais bei mineralinėmis druskomis sustiprintų maisto produktų žymėjimo, pateikimo rinkai bei reklamos tvarką. Nors maisto produktų gamintojai dažnai pabrėžia tokių produktų sveikumą, pernelyg gausus jų vartojimas gali pakenkti sveikatai.
Daugelis ES šalių leidžia sustiprinti maisto produktus vitaminais bei mineralinėmis druskomis. Kai kurios šalys tai leidžia tik tada, kai tai yra "maistiškai būtina". Įstatymų nevienodumas kliudo laisvai maisto produktų rinkai, todėl siūloma suderinti teisinius reikalavimus.
Reglamente išvardijama daugiau kaip 100 vitaminų bei mineralų, kuriais leidžiama sustiprinti maisto produktus. Siūloma uždrausti vitaminais ar mineralais sustiprinti šviežius neperdirbtus produktus, tokius kaip vaisiai, daržovės, mėsa ar žuvis, taip pat alkoholinius gėrimus, kuriuose alkoholio daugiau kaip 1,2 proc. Parlamentas siūlo įpareigoti gamintojus etiketėmis informuoti produktų su priedais pirkėjus apie rekomeduojamą vitaminų ar mineralų normą per dieną ir įspėti jos neviršyti. Siūlomas reglamentas neapima maisto papildų - juos reguliuoja 2002 m. priimta direktyva (Didžiosios Britanijos gamintojai bei prekiautojai yra užginčiję jos teisėtumą Europos Teisingumo Teisme).
Pranešimui pritarė 516 deputatų, nepritarė 69, o susilaikė 6. Pagal bendro sprendimo procedūrą, Parlamento priimtus pakeitimus dar svarstys Taryba.
Išoriniai ryšiai
Priimta rezoliucija dėl ES ir Rusijos santykių
Cecilia MALMSTRÖM (ALDE, SE)
Rezoliucija dėl ES ir Rusijos santykių
Dok.: A6-0135/2005
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Ketvirtadienį Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl ES ir Rusijos santykių. Jai pritarė 488 deputatai, nepritarė 20, o susilaikė 63.
Dokumente pažymima, jog "glaudesnis ES ir Rusijos bendradarbiavimas ir gera kaimynystė yra labai svarbūs visos Europos stabilumui, saugumui ir gerovei; [...] šie santykiai turi būti grindžiami bendromis vertybėmis, taigi turi apimti žmogaus teises, rinkos ekonomiką, teisinės valstybės principus ir demokratiją".
Rezoliucijoje teigiama: "Rusijoje susilpnėjo demokratija, ypač vyriausybei perėmus pagrindinių TV kanalų ir daugelio radijo stočių kontrolę, išsiplėtė savicenzūra spaudoje, įvesti nauji apribojimai teikiant leidimus viešoms demonstracijoms, pablogėjo nevyriausybinių organizacijų veiklos sąlygos, sustiprėjo politinė teisėsaugos kontrolė ir pasikeitė Dūmos narių rinkimų procedūra - visa tai padaryta siekiant sustiprinti Kremliaus valdžią". Parlamentas "išreiškia nerimą dėl to, kad akivaizdžiai susilpnėjo Rusijos įsipareigojimas puoselėti demokratiją, kurti rinkos ekonomiką ir ginti žmogaus teises; apgailestauja dėl laisvos ir nepriklausomos žiniasklaidos veiklos apribojimų; dar kartą kritikuoja tai, kad teisinė sistema akivaizdžiai naudojama politiniams tikslams pasiekti". Pasak rezoliucijos, "jei šios tendencijos nepasikeis, ES ir Rusijos partnerystės santykių plėtra taps dar sunkesnė".
Parlamentas "nepritaria tokiai užsienio politikai, kuria siekiama daugiau įtakos sferų", taip pat "pabrėžia poreikį visiškai gerbti visų valstybių suverenumą ir teritorinį vientisumą". Deputatai ragina laikytis "solidarumo ir vienybės ES viduje tarp senųjų ir naujųjų narių, Rusijai bandant jas suskaldyti". Jie mano, kad demokratijos sklaida kaimyninėse šalyse ir glaudesnių santykių su ES plėtra Rusijoje neturėtų būti traktuojamos kaip pavojus. Pasak rezoliucijos, "ES siekia užtikrinti, kad jos plėtra nekurtų naujų skiriamųjų linijų Europoje, o padėtų toliau kurti gerovę ir skatinti vystymąsi".
Parlamentas kviečia Rusiją ratifikuoti neseniai pasirašytą sienos sutartį su Estija bei pasirašyti tokią sutartį su Latvija. Deputatai palankiai vertina Rusijos siekį įteisinti palengvintą vizų režimą su Šengeno šalimis, o tolimesnėje ateityje įtvirtinti bevizį režimą. Tačiau jie "laiko visų Rusijos sienų su naujosiomis ES valstybėmis demarkaciją ir readmisijos sutarties pasirašymą būtinomis ES ir Rusijos vizų režimo palengvinimo sutarties pasirašymo sąlygomis".
Deputatai pritarė dviem Lietuvos deputato Vytauto LANDSBERGIO (PPE/DE, LT) pateiktoms pataisoms. Pirmoji ragina Rusiją "ištrinti iš savo socialinės apsaugos įstatymų nuorodą į Baltijos šalis kaip regioną, kuriame net ir šiandien gali būti panaudota Rusijos kariuomenė". Antroji pataisa ragina sudaryti Rusijos vyriausybės kontroliuojamos "Lukoil" bendrovės ir Lietuvos vyriausybės sutartį, kurioje būtų numatytos kompensacijos garantijos, jei įvyktų D-6 naftos gręžinio ekologinė katastrofa ties Kuršių Nerija.
Rezoliucijoje pritariama Rusijos siekiui įstoti į Pasaulio prekybos organizaciją, taip pat kviečiama taikiai sureguliuoti konfliktus Kaukazo regione ir Padniestrėje. Rusija raginama gerbti Gruzijos ir Moldovos teritorinį vientisumą ir išvesti savo kariuomenę iš minėtų valstybių. Parlamentas taip pat kviečia Rusiją ir visas ES valstybes "atskleisti visas turimas slaptas Antrojo pasaulinio karo bylas ir leisti su jomis susipažinti abiejų pusių istorikams".
Deputatai ragina Rusiją "siekti patikimo taikos ir susitaikymo proceso" Čečėnijoje ir mano, kad nedelsiant "būtina rasti politinį sprendimą, apimantį visas demokratines Čečėnijos visuomenės dalis". Toks sprendimas turėtų visiems Čečėnijos žmonėms užtikrinti "teisę į gyvybę, laisvę ir saugumą, o čečėnų tautai - pagarbą jos [...] tapatumui bei orumui". Pasak rezoliucijos, "priimant šį sprendimą taip pat reikia gerbti Rusijos Federacijos teritorinį vientisumą". Deputatai reiškia rimtą susirūpinimą tuo, kad dėl ginkluoto konflikto Čečėnijoje vis dažniau kėsinamasi į žmogaus teisių gynėjų laisvę ir saugumą. Rezoliucijoje taip pat reiškiamas susirūpinimas marių tautos padėtimi bei antisemitizmo apraiškomis Rusijoje.
Rezoliucijoje sveikinamas paskutiniame ES ir Rusijos vadovų susitikime pasiektas susitarimas kurti bendrą ekonominę, mokslinių tyrimų, švietimo ir kultūros erdvę. Deputatai tikisi panašios sėkmės ir kuriant bendrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Jie siūlo ateityje "sukurti aukšto lygio ES ir Rusijos forumą, skirtą saugumo, konfliktų prevencijos ir sprendimo, branduolinio ginklo neplatinimo ir nusiginklavimo problemoms".
Deputatų nuomone, tolesnis bendros Europos energetikos strategijos plėtojimas "naudingas ir ES, ir Rusijai". Rusija raginama "palaipsniui sustabdyti savo pirmosios kartos branduolinius reaktorius ir geriau užtikrinti saugų panaudoto branduolinio kuro laidojimą". Deputatai pritaria ES rinkos atvėrimui Rusijos eksportuojamai elektros energijai, tačiau su sąlyga, kad atitinkami Rusijos saugos standartai bus patobulinti iki ES lygio, siekiant išvengti branduolinio kuro išmetimo į aplinką rizikos. Savo ruožtu Parlamentas ragina siekti draudimo viengubo denio tanklaiviams plaukioti Baltijos ir Juodosiose jūrose, taip pat kviečia Rusiją netaikyti diskriminacinių tarifų, palankių Rusijos uostams prie Baltijos jūros.
Diskusijoje kalbėjęs Lietuvos deputatas Justas Vincas PALECKIS (PSE, LT) pasidžiaugė, jog rezoliucija dėl ES ir Rusijos santykių pirmąkart paruošta dalyvaujant naujoms ES narėms. Kalbėtojas klausė: "Ar žengia demokratijos keliu šalis, kurioje opozicija silpna ir nykstanti, kurioje varžoma spaudos laisvė, kurioje teismai vykdo valdžios nurodymus?". Lietuvos deputatas pridūrė: "Norėtume bendradarbiauti su kaimyne Rusija ne tik kaip su strategine partnere, bet ir kaip su patikima, nesiblaškančia kelio paieškose bendraminte pagal vertybes. Tai, manau, ir Rusijos interesas".
Ekonominiai ir pinigų reikalai
Pritarta ES ekonominės raidos gairėms
Robert G ö BBELS (PSE, LU)
Dėl Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atsižvelgiant į integruotas augimo ir užimtumo gaires (2005-2008 m. laikotarpiui)
Dok.: A6-0150/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas pritarė pranešimui, skirtam Komisijos rekomendacijai dėl bendrosios ES ekonominės politikos gairių (388 balsai už, 69 prieš, 45 susilaikė).
Deputatai iš esmės pritaria Komisijos rekomendacijai, tačiau pasigenda konkretesnių rekomendacijų atskiroms ES šalims. Jie pabrėžia darbo produktyvumo, augimo ir investicijų svarbą siekiant didesnių atlyginimų ir teisingesnio ekonominio augimo rezultatų paskirstymo. Parlamentas taip pat pabrėžia naujų darbo vietų kūrimo svarbą ir atkreipia dėmesį į pelno nesiekiančių įmonių vaidmenį šioje srityje.
ES šalys raginamos peržiūrėti biudžeto išlaidas, skiriant daugiau lėšų Lisabonos strategijoje numatytiems tikslams įgyvendinti. Deputatai ragina skatinti investicijas ir sukurti mokesčių aplinką, palankią smulkioms ir vidutinėms įmonėms. Jie siūlo atverti apribotas rinkas, taip pat imtis priemonių sustiprinti vartotojų pasitikėjimą. ES šalys raginamos užbaigti Stabilumo ir augimo pakto reformą ir užtikrinti šio pakto vykdymą. Deputatai taip pat kviečia ES šalis labiau skatinti ateities mokslo sritis, tokias kaip informatika ir biotechnologijos, bei skirti daugiau dėmesio aplinkosaugai.
Ketvirtadienio diskusijoje kalbėjęs ES Ekonominių ir pinigų reikalų komisaras Žoakinas Almunija (Joaquín ALMUNIA ) pabrėžė poreikį skatinti vartotojų bei investuotojų pasitikėjimą, taip pat stiprinti ES šalių biudžeto discipliną. Jis painformavo, jog iki liepos mėn. Komisija pateiks konkrečias rekomendacijas atskiroms ES šalims, kad joms būtų lengviau rudenį pateikti nacionalines Lisabonos strategijos įgyvendinimo programas.
Diskusijoje kalbėjusi Lietuvos deputatė Margarita STARKEVIČIŪTĖ (ALDE, LT) įspėjo ES "nepasimesti tarp prioritetų". Ji pasiūlė modernizuoti ES šalių ekonominę ir socialinę struktūrą, skiriant daugiau dėmesio kūrybinei ir žinių ekonomikai. Kalbėtoja taip pat pabrėžė ES institucinės sąrangos modernizavimo svarbą. Pasak deputatės, nepakanka supaprastinti teisės aktus bei mažinti įmonių administracinį krūvį - svarbu sukurti aiškesnę ekonominio valdymo bei lėšų paskirstymo struktūrą.
Transportas
Priekinės apsaugos sistemos bus lankstesnės
Ewa HEDKVIST PETERSEN (PSE, SE)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl priekinių apsaugos sistemų naudojimo motorinėse transporto priemonėse
Dok.: A6-0053/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas pritarė direktyvai, kurioje nustatomi techniniai reikalavimai transporto priemonėse įrengtoms arba kaip atskiros dalys tiekiamoms priekinėms apsaugos sistemoms. Šia direktyva siekiama sumažinti sužalojimo riziką pėstiesiems, partrenktiems automobilio.
Nustatyta, jog iki šiol daugelyje automobilių naudojamos standžios priekinės apsaugos sistemos gali rimtai sužaloti mašinų partrenktus pėsčiuosius. Todėl Komisija pasiūlė leisti automobiliuose įtaisyti tiktai lankstesnes priekines apsaugos sistemas, kurios būtų mažiau pavojingos pėstiesiems. Jau 2002-aisiais daugelis Europos, Japonijos ir Pietų Korėjos automobilių gamintojų savanoriškai įsipareigojo nebetiekti standžių priekinės apsaugos sistemų. Nuo šiol toks reikalavimas bus įteisintas. Direktyva taip pat numato bandymus, kurie turės būti atlikti siekiant patvirtinti priekinės apsaugos sistemų saugumą pėstiesiems.
Direktyva bus taikoma tik keleiviniams automobiliams, kuriuose vietų skaičius neviršija aštuonių, bei krovininiams automobiliams, kurių masė neviršija 3,5 tonos. Ji nereglamentuos priekinių apsaugos sistemų, įtaisytų mašinose prieš įsigaliojant šiai direktyvai; šiuo atžvilgiu ES šalims palikta teisė imtis papildomų priemonių.
Saugos diržai taps privalomi autobusuose ir sunkvežimiuose
Paolo COSTA (ALDE, IT)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl transporto priemonių saugos diržų ir keleivių apsaugos sistemų
Dėl EP ir Tarybos direktyvų dėl transporto priemonių saugos diržus ir keleivių apsaugos sistemas reguliuojančių ES valstybių įstatymų suderinimo
Dok.: A6-0117/2005 , A6-0120/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Dieter-Lebrecht KOCH (PPE/DE, DE)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl transporto priemonių sėdynių ir atramų galvai
Dok.: A6-0115/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas pritarė grupei pasiūlymų eismo saugumui gerinti. Vienas jų išplečia automobilių kategorijų, kuriose turi būti įtaisyti saugos diržai, sąrašą. Pagal šiuo metu galiojančią direktyvą saugos diržai privalomi tik asmeniniuose automobiliuose, sveriančiuose iki 3,5 tonos. Pagal priimtą direktyvą, saugos diržai taps privalomi mikroautobusuose bei autobusuose (išskyrus miesto autobusus), taip pat komercinės paskirties automobiliuose bei sunkvežimiuose. Šalims bus leidžiama taikyti kai kurias išimtis autobusams.
Kita priimta direktyva uždraudžia šonan nukreiptas sėdynes asmeninės bei komercinės paskirties lengvuosiuose automobiliuose, taip pat daugumoje mikroautobusų bei tolimojo susisiekimo autobusuose. Penkeriems metams numatyta išimtis "konferencinio" tipo mikroautobusams, kuriuose sėdynės įmontuotos ratu.
Teisingumas ir vidaus reikalai
Pinigų plovimo direktyva apims ir terorizmo finansavimą
Hartmut NASSAUER (PPE/DE, DE)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui, įskaitant teroristų finansavimą
Dok.: A6-0137/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas pritarė pasiūlymui pakeisti esamą kovos su pinigų plovimu direktyvą taip, kad ji apimtų ir terorizmo finansavimą. Tuo pačiu deputatai atkreipia dėmesį, jog terorizmas gali būti finansuojamas ir iš legalių šaltinių.
Priimtas pakeitimas įpareigoja bankus ir kitas finansų įstaigas registruoti klientus, kurie jose atsidaro sąskaitas, taip pat tuos, kurie vykdo didelės apimties finansines operacijas. Kai jas vykdo organizacijos ar fondai, visi asmenys, kurie valdo bent 25 proc. jų akcijų, turės būti registruojami. Uždraudžiamos anoniminės bei netikrais vardais registruotos sąskaitos. Taip pat privaloma registruoti atvejus, kai mokama bent 15000 eurų grynaisiais pinigais. Lošimo namai privalės registruoti klientus, lošiančius 2000 eurų ar didesne suma.
Griežčiau bus prižiūrimi atvejai, kai klientas tiesiogiai nedalyvauja finansinėje operacijoje, taip pat politikų, jų bendražygių bei tiesioginių giminaičių finansinės operacijos. Bankai bei teisiniai konsultantai (advokatai, mokesčių konsultantai, notarai) privalės pranešti valstybės "finansinės žvalgybos struktūroms" apie įtartinus atvejus. "Įtartino" atvejo sąvoką apibrėš atskirų ES šalių įstatymai. Išimtis taikoma advokatams, ginantiems klientą byloje.
Žurnalistų klausimams: Maria Andrés Marìn (Briuselis) tel.: (32-2) 28 44299, El. paštas: libe-press@europarl.eu.int
Žmogaus teisės
Steigiama Europos pagrindinių teisių agentūra
Kinga GÁL (PPE/DE, HU)
Dėl pagrindinių teisių skatinimo ir apsaugos: valstybių ir ES institucijų, įskaitant Pagrindinių teisių agentūrą, vaidmuo
Dok.: A6-0144/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-05-25
Balsavimas: 2005-05-26
Parlamentas priėmė rezoliuciją, skirtą Europos pagrindinių teisių agentūros įkūrimui (447 balsai už, 57 prieš, 37 susilaikė).
Pasak siūlomos rezoliucijos, "veiksmingas pagrindinių teisių propagavimas ir gynimas yra demokratijos Europoje pagrindas ir esminė laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimo sąlyga". Pagrindinių teisių chartijos įtraukimas į Konstitucinę sutartį ir būsimas ES prisijungimas prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos įpareigoja ES aktyviai skatinti pagrindinių teisių laikymąsi. Todėl 2003 m. gruodį Taryba nusprendė įkurti agentūrą, kuri absorbuotų esamą Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centrą Vienoje.
Pagrindinės agentūros funkcijos bus duomenų apie žmogaus teisių padėtį ES šalyse rinkimas bei analizė. Ji taip pat turės analizuoti ES šalių įstatymus ir nurodyti jų spragas žmogaus teisių apsaugos srityje. Agentūros veikla apims daugelį su žmogaus teisėmis susijusių klausimų, tokių kaip išraiškos laisvė, kova prieš rasizmą, ksenofobiją ir diskriminavimą, lyčių lygybė, kova su žmonių kontrabanda, mažumų teisės.
Parlamentas siekia bendro sprendimo galių su Taryba šiuo klausimu.
