Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000138/2011
Komisijai
Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnis
Rui Tavares
,
Alfreds Rubiks
,
Cornelia Ernst
,
Eva-Britt Svensson
,
Willy Meyer
,
Marie-Christine Vergiat
,
Marisa Matias
,
Patrick Le Hyaric
,
Helmut Scholz
GUE/NGL frakcijos vardu Tema: Latvijos nepiliečių balsavimo vietos rinkimuose teisės
Atkūrus nepriklausomybę, Latvijos valstybės pilietybę atgavo tik asmenys, kurie buvo Latvijos piliečiai iki 1940 m. ir jų palikuonys. Kiti turi teisę įgyti pilietybę tik natūralizacijos būdu ir kai kurie asmenys neturi teisės gauti pilietybės. 1995–2009 m. pilietybė natūralizacijos būdu buvo suteikta 132 000 asmenims. 2010 m. sausio 1 d. duomenimis šalyje yra 358 000 nepiliečių (tai sudaro 16 proc. visų gyventojų).
JT Žmogaus teisių komitetas, JT Rasinės diskriminacijos panaikinimo komitetas, Europos Tarybos parlamentinė asamblėja, Europos Tarybos vietos ir regioninės valdžios institucijų kongresas, Europos Tarybos įgaliotinis žmogaus teisių klausimais, Europos komisija kovai su rasizmu ir netolerancija bei ESBO parlamentinė asamblėja rekomendavo, kad nepiliečiams būtų sudarytos galimybės dalyvauti vietos valdžios rinkimuose. 2004 m. kovo 11 d. rezoliucijoje dėl Komisijos pateiktos išsamios pasirengimo ES narystei stebėsenos ataskaitos Europos Parlamentas pasiūlė, kad Latvijos valdžios institucijos numatytų galimybę leisti ilgai šalyje gyvenantiems nepiliečiams dalyvauti vietos savivaldos rinkimuose. 2009 m. balandžio 22 d. Europos Parlamentas patvirtino rezoliuciją dėl Peticijų komiteto svarstymų 2008 m., kurioje buvo išreikštas susirūpinimas dėl didelio Peticijų komiteto gautų peticijų skaičiaus, siekiant Latvijos nepiliečių balsavimo vietos rinkimuose teisių.
Ar Komisija pritaria pirmiau minėtajai ir iki šiol neįgyvendintai Europos Parlamento rekomendacijai? Kaip Komisija sprendė klausimą, siekdama įgyvendinti Europos Parlamento rekomendacijas? Ar Komisija apdairiai stebi padėtį, susijusią su pilietybės neturinčių asmenų statusu Latvijoje, kurių dauguma gimė toje šalyje? Ar Komisija sutinka, kad šis demokratijos deficitas Latvijoje gali atspindėti akivaizdžią grubaus demokratijos principo ir pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms pažeidimo grėmę?
