16.12.2009 BENDRAS PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pateiktas pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį
keičiantis šių frakcijų pasiūlymus dėl rezoliucijų:
Verts/ALE ( B7‑0191/2009 )
S&D ( B7‑0194/2009 )
ALDE ( B7‑0197/2009 )
GUE/NGL ( B7‑0198/2009 )
dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais teisinio pagrindo patobulinimų, kurie būtini įsigaliojus Lisabonos sutarčiai
Michael Cashman
S&D frakcijos vardu
Sonia Alfano
,
Anneli Jäätteenmäki
,
Diana Wallis
ALDE frakcijos vardu
Heidi Hautala
Verts/ALE frakcijos vardu
Timothy Kirkhope
ECR frakcijos vardu
Cornelis de Jong
,
Cornelia Ernst
,
Rui Tavares
GUE/NGL frakcijos vardu
PE432.812v01-00 } PE432.815v01-00 } PE432.819v01-00 } PE432.820v01-00 } RC1 Europos Parlamento rezoliucija dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais teisinio pagrindo patobulinimų, kurie būtini įsigaliojus Lisabonos sutarčiai
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir į 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusius šių dokumentų straipsnius,
– atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 9 d. klausimus Komisijai ir Tarybai dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais teisinio pagrindo patobulinimų, kurie būtini įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ( O-0123/2009 – B7 0231/2009, O-0122/2009 – B7-0230/2009 ) ir į 2009 m. gruodžio 15 d. plenarinio posėdžio diskusijas,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,
A. kadangi „kurdama Sąjungos pilietybę ir plėtodama laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, Sąjunga daugiausia dėmesio savo veikloje skiria žmogui“ (Pagrindinių teisių chartijos preambulė) ir kadangi „kiekvienas Sąjungos pilietis ir kiekvienas fizinis asmuo, kuris gyvena bet kurioje valstybėje narėje, ar juridinis asmuo, kurio registruota buveinė yra valstybėje narėje, turi teisę susipažinti su Sąjungos institucijų, įstaigų ir organų bet kurios formos dokumentais “ (Pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnis),
B. kadangi pagal Lisabonos sutartį pakeistas „ne tik Reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais teisinis pagrindas, bet ir visa teisinė aplinka, kurioje turės būti įgyvendinamas šis reglamentas, visų pirma, sritis, susijusi su Sąjungos institucijų ir piliečių santykiais“ EP Teisės tarnybos 2009 m. spalio 10 d. nuomonės 3 dalis.
,
C. kadangi šie santykiai nuo šiol turėtų būti grindžiami Europos Sąjungos sutarties naujojoje II antraštinėje dalyje nustatytais demokratiniais principais, t. y. „Sąjunga visada laikosi piliečių, kuriems jos institucijos, įstaigos ir organai skiria vienodą dėmesį, lygybės principo“ (9 straipsnis) ir „kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime. Sprendimai priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių“ (10 straipsnio 3 dalis),
D. kadangi valstybių narių noras „toliau stiprinti veiksmingą ir demokratišką institucijų veikimą“ (ES sutarties preambulė) paskatino visišką Europos bendrijos integraciją į ES, taip pat paskatino panaikinti tarpvyriausybinį režimą, kuris vis dar buvo taikomas teismų ir policijos bendradarbiavimui baudžiamosiose bylose,
E. kadangi atsižvelgdamos į šią naują teisinę aplinką visos ES institucijos, organai, biurai ir agentūros, o ne tik Europos Parlamentas, Taryba ar Komisija (kuriems šis įpareigojimas jau buvo nustatytas pagal ankstesnės EB sutarties 255 straipsnį) dabar turi veikti kaip galima labiau paisydami atvirumo principo (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnio 1 dalis),
F. kadangi remiantis naująja ES sutartimi ir Europos Teisingumo Teismo (ETT) praktika Kaip pažymėta ETT byloje dėl Turco (sujungtos bylos Nr. C-39/05 P ir C-52/05 P), „atvirumas suteikia piliečiams daugiau galimybių dalyvauti sprendimų priėmimo procese ir užtikrina didesnį viešųjų institucijų veiklos teisėtumą bei garantuoja, kad šios institucijos tampa veiksmingesnės ir labiau atskaitingos piliečiams demokratinėje sistemoje“.
, atvirumas ir pilietinės visuomenės dalyvavimas yra būtinos sąlygos siekiant skatinti tinkamą ES institucijų valdymą ir „išlaikyti (...) sprendimų priėmimo procesą veiksmingą“,
G. kadangi remiantis pagrindiniais demokratijos principais piliečiai turi teisę žinoti, kaip vyksta sprendimų priėmimo procesas, ir jį stebėti ir kadangi ES institucijos ir valstybės narės, kai šios veikia kaip Tarybos narės, prieš teisėkūros ir su teisės aktų leidyba nesusijusių sprendimų priėmimo procesus, jų metu ir po jų turi užtikrinti dar didesnį skaidrumą, kad ES piliečiai ir valstybių narių parlamentai galėtų visapusiškai suprasti, kas ką daro ir kodėl, ir kad galėtų stebėti savo atstovų veiklą,
H. kadangi ES institucijos „suteikia piliečiams ir atstovaujamosioms asociacijoms galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis“, taip pat „palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“ (ES sutarties 11 straipsnio 1 ir 2 dalys),
I. kadangi Lisabonos sutartyje raginama užtikrinti dar daugiau skaidrumo ir suteikti visuomenei dar geresnę prieigą prie dokumentų; ir kadangi Teisingumo Teismo praktika jau yra labai pasitarnavusi siekiant išaiškinti kai kurias Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas, taigi dabar, patvirtinus reglamentą, jos turi būti interpretuojamos pagal vartotojui palankios prieigos sampratą, kurią remia Parlamentas; kadangi Parlamentas priešinsis bet kokiems Komisijos ir Tarybos bandymams teisėkūros priemonėmis riboti visuomenės galimybes susipažinti su dokumentais ar piliečių teisę į informaciją,
J. kadangi atvirumo ir skaidrumo principais turėtų būti grindžiamas ne tik sprendimų priėmimo procesas – šiais principais turėtų būti vadovaujamasi rengiant dokumentus ir kaupiant visą su jais susijusią informaciją, kad būtų užtikrintas proporcingumo ir subsidiarumo kriterijų laikymasis atsižvelgiant į ES piliečių ir nacionalinių parlamentų interesus, ir kadangi tai turėtų būti taikoma ir teismams; kadangi vadovaujantis Komisijos Europos skaidrumo iniciatyva dokumentų skaidrumas ir galimybė su jais susipažinti turėtų būti užtikrinta ir tada, kai ieškoma informacijos apie tai, kaip visais lygmenimis įgyvendinama ES politika ir naudojamos ES lėšos,
K. kadangi Teisingumo Teismas patvirtino, kad atvirumas ir galimybė susipažinti su informacija „leidžiant atvirai aptarti įvairių nuomonių skirtumus, prisideda prie didesnio institucijų veiksmų teisėtumo ir pasitikėjimo jomis Europos piliečių akyse. Piliečiai pradeda abejoti tam tikro teisės akto ar netgi viso sprendimų priėmimo proceso teisėtumu paprastai tuomet, kai trūksta informacijos ir atvirų diskusijų“ (sujungtos bylos C-39/05 ir C-52/05, 59 dalis),
L. kadangi būtina imtis ilgai lauktų teisinių, finansinių ir veiklos priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų galima netrukdomai laiku gauti visus su konkrečia teisėkūros procedūra susijusius vidaus tarnybų ar išorės interesų grupių dokumentus; kadangi ši informacija galėtų būti skelbiama tarpinstitucinėje tinklavietėje, jungiančioje institucijų vidaus registrus (pvz., atnaujintoje Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuro (OPOCE) EUR-LEX svetainėje); ir kadangi turėtų būti atitinkamai pataisytos vidaus taisyklės ir skubiai parengti privalomi tarpinstituciniai susitarimai remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 295 straipsniu,
M. kadangi remiantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 ir 9 straipsniais būtina aiškiai skirti galimybę susipažinti su dokumentais, informavimą ir piliečių dalyvavimą nuo tarpinstitucinės komunikacijos,
N. kadangi būtina aiškiai skirti galimybę susipažinti su dokumentais, informavimą ir piliečių dalyvavimą nuo nuo tam tikro pobūdžio institucijų vidaus komunikacijos, kuri turi būti apibrėžta pagal institucijų vidaus taisykles,
O. kadangi atsižvelgiant į naujuosius Europos Sąjungos ir, visų pirma, Europos Parlamento įgaliojimus tokiose srityse, kaip tarptautiniai susitarimai dėl policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose, Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 ir 9 straipsniuose turi būti numatytas tvirtesnis teisinis pagrindas ES saugumui tinkamai užtikrinti, kartu suteikiant visapusiškus priežiūros įgaliojimus Europos Parlamentui – Europos piliečių atstovui,
P. kadangi kai kurios valstybės narės jau priėmė arba įstatymą dėl informacijos laisvės, arba bendrąsias taisykles dėl galimybės visuomenei susipažinti su valstybės institucijų informacija ir dokumentais,
1. mano, kad įsigaliojus Lisabonos sutarčiai būtina skubiai atlikti šiuos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 patobulinimus:
a) išplėsti šio teisės akto taikymo sritį ir įtraukti visas iki šiol neįtrauktas ES institucijas, organus, biurus ir agentūras, pvz., Europos Vadovų Tarybą, Europos Centrinį Banką, Europos Teisingumo Teismą, Europolą ir Eurojustą;
b) iš dalies pakeisti teisėkūros ir su teisės aktų leidyba nesusijusių procedūrų nuostatas atsižvelgiant į sutartyse esamas naujas apibrėžtis;
c) remiantis naujausia ETT praktika atnaujinti taisykles, kuriomis, visų pirma, reglamentuojamas vidaus dokumentų, informacijos ir duomenų tvarkymas, siekiant užtikrinti laisvesnę prieigą prie Teisės tarnybos nuomonių, parengtų sprendimų priėmimo proceso metu, taip pat su valstybių narių atstovų, veikiančių kaip Tarybos nariai, veikla susijusių dokumentų ir informacijos (įskaitant teisės aktus, pateiktus pasiūlymus ir pakeitimus, posėdžių stenogramas, pozicijas ir balsavimus Taryboje – taip pat jos darbo ir ekspertų grupėse – su tarptautiniais susitarimais, asmens duomenų ir komercinių interesų apsauga susijusius dokumentus, institucijų duomenų bazių turinį ir kt.);
d) sudaryti galimybes susipažinti su ES institucijų informacija, nes taip būtų galima objektyviai vertinti ES teisės aktų nuostatų, priemonių ir programų įgyvendinimą valstybėse narėse; užtikrinti didesnį finansinį skaidrumą išsamesnės informacijos apie ES biudžetą, jo įgyvendinimą ir ES lėšų bei paramos gavėjus teikimo srityse;
e) griežtai laikantis demokratijos, skaidrumo ir teisinės valstybės principų nustatyti viešaisiais ar privačiais interesais grindžiamus bendruosius principus ir apribojimus, kuriais remiantis būtų ribojama galimybė susipažinti su dokumentais, turinčiais žymas „ypač slapta“, „slapta“ ir „konfidencialu“, siekiant apsaugoti svarbiausius ES interesus (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnis);
f) nustatyti principus, kurie galėtų būti pateikti tarpinstitucinių susitarimų forma pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 295 straipsnį, siekiant darniai įgyvendinti naujuosius reglamentus dėl geresnės teisėkūros;
g) siekti, kad ES dokumentai būtų labiau prieinami ir šiuo tikslu kurti vartotojui patrauklesnes sistemas;
h) užtikrinti, kad Parlamentas yra geriausias maksimalaus atvirumo, skaidrumo ir galimybių susipažinti su dokumentais pavyzdys Europos Sąjungoje;
2. pažymi, kad po Lisabonos sutarties įsigaliojimo Komisija 2009 m. gruodžio 2 d. patvirtino komunikatą ( COM(2009)0665 ), pagal kurį atnaujintas pradinio pasiūlymo teisinis pagrindas stengiantis nekeisti jo turinio;
3. apgailestauja, kad nepaisydamos aiškių 2009 m. kovo 11 d. pateiktų prašymų:
– Komisija neparengė pakeistos savo pasiūlymo dėl teisės akto COM(2008)0090 versijos, o po Lisabonos sutarties įsigaliojimo 2009 m. gruodžio 2 d. patvirtino komunikatą ( COM(2009)0665 ), kuriame atnaujintas tik pradinio pasiūlymo teisinis pagrindas stengiantis nekeisti jo turinio;
– Taryba patvirtino savo vidaus taisykles (2009 m. gruodžio 11 d. Sprendimas Nr. 2009/937/ES), taip pat persvarstytus savo saugumo reglamentus (Dokumentas 13885/1/09), o valstybės narės derasi dėl susitarimo dėl įslaptintos informacijos, kuria keičiamasi vardan ES interesų, apsaugos (Dokumentas 13886/09); pageidautų atidžiai įvertinti šiuos dokumentus ir įsitikinti, kad jie neturės poveikio bendrajai piliečių teisei į prieigą ar tarpinstituciniam bendradarbiavimui;
4. ragina šiuo metu Tarybai pirmininkaujančią ir jai pirmininkausiančią valstybes nares nedelsiant pradėti tarpinstitucinį dialogą politiniu lygmeniu siekiant vėliausiai iki 2010 m. birželio 30 d. parengti naująjį reglamentą dėl galimybės susipažinti su dokumentais;
5. atsižvelgdamas į tai, itin palankiai vertina 2009 m. gruodžio 15 d. įvykusį tarpinstitucinio komiteto posėdį, kuriame buvo svarstomas Reglamento Nr. 1049/2001 15 straipsnyje numatytos galimybės susipažinti su dokumentais klausimas; atkreipia dėmesį į šio posėdžio išvadas, t. y.:
a) turi būti reguliariai rengiami politinio lygmens posėdžiai – pirmas jų įvyks 2010 m. gegužės mėn., o vėliau jie bus rengiami bent kartą per metus;
b) turi būti steigiamos techninės darbo, ypač informacinių technologijų personalo, grupės, kurios vertintų galimybę kaupti nuorodas tinklavietėse, skirtas suteikti piliečiams galimybę susipažinti su dokumentais viename bendrame tinklalapyje, taip pat turi būti užtikrinta, kad vieši institucijų registrai papildytų vienas kitą, laipsniškai suartintos esamos institucijų paieškos priemonės ir pagerintas visų dokumentų, siejamų su konkrečia teisėkūros byla, prieinamumas grupuojant visus su ta pačia teisėkūros byla susijusius trijų institucijų dokumentus;
6. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams.
