Demografinis deficitas: kur dingo vaikai?
Socialinė politika
2008-02-06 - 19:25
Ar Europa atsidūrė kryžkelėje?
Europos smilkiniuose – vis daugiau žilų sruogų. Ironiška, jog gerėjant gyvenimui ir ilgėjant jo trukmei europiečiai susilaukia vis mažiau vaikų. Nėra laiko, norisi pagyventi sau, gąsdina atsakomybė ir nežinia dėl ateities... Ar Europos biologinio laikrodžio rodyklės suka vakarop? Ar Europa lėtai miršta? Juk gimstant mažiau vaikų lieka vis mažiau darbo rankų, vis labiau perkraunamos sveikatos ir socialinės apsaugos bei pensijų sistemos. Koks Europos atsakas į šį grėsmingą iššūkį?
Statistiniai duomenys rodo, kad dėl įvairių – dažniausiai ekonominių priežasčių – europiečiai nesusilaukia tiek vaikų, kiek norėtų susilaukti. ES įstatymų leidėjai mąsto apie priemones, kurios turėtų padėti išvengti demografinės katastrofos. Būtina peržiūrėti darbo teisę, žmogiškųjų išteklių ir imigracijos politiką.
Skaitykite dosjė apie senstančio Senojo žemyno demografinius iššūkius ir galimą atsaką į juos.
20080204FCS20431
Senėjanti Europa
Ar vaikai tampa prabaga? Išsiplėtusiai Europai gerai sekasi daugelyje frontų. Ji yra viena iš taikos, demokratijos ir gerovės salų neramiame pasaulyje. Deja, nekyla abejonių dėl vis didėjančio Europos „demografinio deficito“. Ar pastovaus gyventojų skaičiaus nesugebanti išlaikyti Europa lėtai ir neišvengiamai miršta? Skaitykite pirmąją straipsnių serijos apie demografinės Europos krizės sprendimo paieškas dalį.
Pasak britų istoriko Arnold J. Toynbee, „civilizacijos miršta ne nužudytos, bet žudydamos save“. Ar panašus procesas vyksta Europoje? Prieš šimtmetį joje gyveno 15 proc. pasaulio gyventojų, 2050-aisiais šis santykis sumažės trigubai. Priešingai nei ES, besivystančių šalių gyventojų skaičius kyla geometrine progresija. 1950-aisiais mūsų buvo 2,5 mlrd., 2007 m. – 6,6 mlrd., tuo tarpu 2050 m., pasak prognozių, pasaulyje gyvens net 9,1 mlrd. žmonių. Kūdikių bumo pabaiga Gimstamumo lygis Europoje nedžiugina: kiekvienai europietei vidutiniškai tenka tik 1,52 vaiko, todėl nepavyksta net stabilizuoti gyventojų skaičiaus: mirštamumas viršija gimstamumą. Pokarinio kūdikių bumo metų gimusiems europiečiams išeinant į pensiją, socialinės ES valstybių sistemos netrukus pajus milžinišką spaudimą. Anot Europos Komisijos nario V. Špidlos, šiandien 65 metų ir daugiau amžiaus sulaukusį gyventoją išlaiko keturi, tuo tarpu 2050-aisiais ši našta teks dviems darbingo amžiaus asmenims. Europa – pagyvenusių žmonių klubas? 2004-aisiais europiečių amžiaus vidurkis buvo 39 metai. 2050-aisiais jis gali siekti 49-erius, o kas dešimtas ES gyventojas bus aštuoniasdešimtmetis ar vyresnis. Dėl ekonominės, socialinės ir medicininės pažangos amžiaus viduryje gyvensime vidutiniškai pusšeštų metų ilgiau. Minėti procesai gali suduoti skaudų smūgį socialinės apsaugos sistemoms ir ekonomikos augimui – Europa gali gerokai atsilikti nuo didesnį gimstamumą turinčių regionų. Vienareikšmių atsakymų nėra Didesnė imigracija iš trečiųjų šalių laikinai duotų papildomų darbo rankų ir „atjaunintų“ Europą, tačiau atvykę darbuotojai taip pat ilgainiui išeitų į pensiją ir juos reikėtų išlaikyti. Produktyvumo didinimas, ilgesnė darbo diena ir vėlesnis išėjimas į pensiją padėtų suveržti diržus, tačiau ar tai priimtina laisvalaikį branginantiems europiečiams? Galbūt problemą išspręstų nauja gimstamumo skatinimo politika? Tačiau kas tuomet atsitiktų su lyčių lygybe? Juk visa našta negali būti sukrauta ant moterų pečių? Ką siūlo Europos Parlamentas? Nagrinėdamas ES demografinės raidos perspektyvas, Europos Parlamentas parengė ne vieną pranešimą darbo teisės, mokymosi visą gyvenimą ir migracijos temomis. Pernai vasarį Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas patvirtino Philip Bushill-Matthews pranešimą dėl demografinių pokyčių ir kartų solidarumo, o šio komiteto narė Françoise Castex rengia pranešimą dėl Europos demografinės ateities. EP Pramonės komitetas gruodžio 19 d. balsuos dėl Neena Gill ataskaitos apie pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybės gerinimą pasinaudojant naujų informacinių technologijų teikiamomis galimybėmis. Piliečių laisvių komitetas rugsėjį pritarė Lilli Gruber pranešimui dėl Komisijos siūlomos įvesti „mėlynosios kortelės“, kuri palengvintų kvalifikuotų darbuotojų iš trečiųjų šalių įdarbinimą ES teritorijoje. Mėlynoji kortelė – demografinės krizės sprendimo būdas? Darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra Pranešimo projektas dėl Europos demografinės ateities [pdf] Demografinė kaita Europoje [bukletas, EN, pdf] EP komitetai ir jų parengti dokumentai
Vaikams nebeliko laiko?
Europietės susilaukia vis mažiau kūdikių Vaikai - mūsų turtas ir ateitis, deja, skubančios visuomenės daliai jie tereiškia „brangų malonumą“ ir patogaus gyvenimo pabaigą. Mažėjantis skurdas ir medicinos pažanga Europai beveik leido pamiršti maisto trūkumą ir kūdikių mirštamumą. Paradoksalu, tačiau šiltnamio sąlygose gyvenančioje visuomenėje, deklaruojančioje norą turėti daugiau vaikų, kūdikių nedaugėja. Besikeičiant šeimos ir tėvystės sampratoms, Europa ieško demografinės krizės sprendimo būdų.
2005 m. vidutinis gimstamumo lygis tuometinėse 25 ES valstybėse vidutiniškai sudarė 1,5 vaiko: 1,55 senosiose ir 1,25 naujosiose ES šalyse. Gimstamumo rekordininkė – Airija (1,99 vaiko), iš paskos seka Prancūzija (1,9) ir Suomija(1,8). Tuo tarpu Slovėnijoje viena moteriai teko tik 1,22, Čekijoje ir Lenkijoje – 1,23 vaiko. Lietuvoje šis rodiklis siekė 1,26. Pernai Lietuvoje gimė daugiau nei 31 tūkst. kūdikių. Vaikai – nepageidaujami? Ar senąją ES kartą sugebės pakeisti naujoji? Pasak demografų, visuomenė atsinaujina, jei gimstamumo lygis siekia ar viršija 2,1. Gimstamumui tesiekiant 1,3 vaiko, per šimtmetį išnyksta 75 proc. gyventojų. Deja, kartų kaita ES yra nepakankama. Kas priverčia atidėti vaikų gimdymą arba iš viso neturėti vaikų? Karjera, netoliaregiškas darbdavių požiūris, mažėjantis santuokų ir didėjantis skyrybų skaičius... Besikečiančios vertybės, tobulėjantys gimstamumo reguliavimo metodai, didėjanti emigracija... Vaikų susilaukiama vis vėliau, o vaikiškus vežimėlius Europoje imame matyti rečiau nei šunų pavadėlius. Europos Komisijos užsakymu Robert Bosch fondo prieš trejus metus daryto tyrimo duomenimis, dauguma europiečių norėtų turėti daugiau vaikų. Štai Lenkijos moterys norėtų turėti vidutiniškai po 2,33 vaiko. Kodėl šie skaičiai teatspindi tik norus? Tai brangu, be to, atbaido netikrumas dėl vaikų ateities, sako respondentai. Daugiau garantijų tėvams Nors ES neturi bendros demografinės politikos, kartų kaitos problemoms europinės institucijos skiria didelį dėmesį. 2002 m. Barselonos vadovų susitikime ES narės įsipareigojo mažinti barjerus, apsunkinančius motinų dalyvavimą darbo rinkoje. Išvadose numatyta užtikrinti vaikų priežiūrą bent 90 proc. vaikų tarp trejų metų ir mokyklinio amžiaus ir mažiausiai 33 proc. jaunesniems nei trejų metų vaikams. Françoise Castex (Socialistų frakcija, Prancūzija) iniciatyva rengiamame pranešime dėl Europos demografinės ateities teigiama, jog gimstamumo kreivę gali pakreipti tik stabilumo užtikrinimas, kuris būtinas rengiantis motinystei. Ypač svarbu apsaugoti vienišas motinas, kurių vis daugėja, kadangi joms kyla skurdo grėsmė. Pranešime ES valstybės raginamos užtikrinti, kad vaiko priežiūros atostogas galėtų imti abu tėvai, o vyrai taip pat nevengtų tėvystės atostogų. Parama vaikų turintiems studentams Gimdyti vaikus ryžtasi tik nedaugelis studenčių: geriausia padėtis yra Airijoje, kurioje vaikus augina 11,3 proc. studentų, Austrijoje (10,8 proc.), Latvijoje (10,7 proc.) ir Suomijoje (8 proc.). 2007 m. viduryje EP patvirtino Marie Panayotopoulos-Cassiotou (Europos liaudies partija ir Europos demokratų frakcija, Graikija) parengtą pranešimą dėl priemonių, skirtų jaunų moterų studijų ir šeiminio gyvenimo suderinimo palengvinimui. Kūdikių susilaukusiems studentams paskolos turėtų būti teikiamos lengvatinėmis sąlygomis, o studentams taikomos vaiko priežiūros priemonės turėtų atitikti dirbantiems tėvams taikomas sąlygas. F. Castex pranešimo projektas [pdf] Rezoliucija dėl šeimos gyvenimo ir studijų laikotarpio derinimo Rezoliucija dėl darbo ir šeimos gyvenimo Robert Bosch fondo tyrimas [EN, pdf]
Ar imigracijos skatinimas – tinkama išeitis?
Imigracija leidžia sumažinti darbo jėgos trūkumą Europoje mažėja darbingų žmonių. Pasak 2007 m. Komisijos užsakyto tyrimo „Europos demografinė ateitis“ rezultatų, senėjančiai ES iki 2050 m. gali prireikti net 56 mln. darbuotojų iš užsienio. Prancūzų europarlamentarės Françoise Castex šia tema parengtas pranešimas bus aptartas vasario mėnesio plenarinėje sesijoje. Jame akcentuojama teigiamas valdomos imigracijos vaidmuo.
Šiuo metu 3,7 proc. ES gyventojų sudaro atvykusieji iš už jos ribų. Imigracijos į ES pikas pasiektas 2004-2005 metais. Minėtu laikotarpiu į ES atvyko keturi milijonai žmonių.
Mirštanti Europa
Europos statistikos tarnybos duomenimis, gyventojų skaičiaus mažėjimas ES gali prasidėti jau po poros metų. Jei imigracija į ES vyktų 2005 m. tempais, gyventojų skaičius Europoje pradėtų kristi 2030 m.
Mažiausią gimstamumą turinčios šalys, tokios kaip Vokietija, Ispanija, Italija ir Lenkija, norėdamos išlaikyti pastovų darbingų skaičių, turės priimti nemažą darbuotojų iš užsienio skaičių.
Dirbantieji išlaiko valstybę
Dirbantieji užtikrina ekonomikos plėtrą, o jų sumokėti mokesčiai papildo valstybės iždą. Šie mokesčių mokėtojų pinigai leidžia mokėti pensijas ir teikti socialines paslaugas pagyvenusiems žmonėms.
Daugeliui nemažai darbuotojų iš užsienio pasikvietusių valstybių kyla nelengvas Imigrantų integracijos klausimas. „Eurobarometro“ duomenimis, nepakankama integracija kuria neigiamą požiūrį į imigrantus. Tik 40 proc. europiečių mano, jog imigrantai prisideda prie valstybės gerovės.
Socialistų frakcijos narės iš Prancūzijos Françoise Castex parengtame pranešime pabrėžiama, kad siekiant išvengti ksenofobijos ES turėtų be išankstinio nusistatymo ir apgalvotai spręsti imigracijos klausimą.
Pranešime pabrėžiama, kad migrantams būtina užtikrinti teisinį ir socialinį saugumą, ryžtingai kovojant su prekyba žmonėmis ir numatant bausmes darbdaviams, nelegaliai įdarbinantiems darbuotojus.
Valdoma imigracija prieš nelegalią imigraciją
ES siūloma įvesti JAV žaliosios kortelės atitikmenį – mėlynąją kortelę, palengvinsiančią „laisvą protų judėjimą“ Europoje. Šis leidimas tinkamą išsilavinimą turintiems užsieniečiams leistų ribotą laiką gyventi ir dirbti ES teritorijoje.
Europarlamentarai palaiko mėlynosios kortelės idėją. 2007 m. rugsėjį Europos Parlamentas pritarė Socialistų frakcijos narės iš Italijos Lilli Gruber pranešimui dėl valdomos teisėtos migracijos. Ispanija ir Airija – puikūs subalansuotos imigracijos pavyzdžiai. Šių šalių ekonomikos 1999–2005 m. tinkamai išnaudojo darbo jėgos iš užsienio privalumus.
Legali ir nelegali imigracija – dvi medalio pusės. Migrantų srautus valdyti įmanoma tik išsprendus nelegalios migracijos problemą. Manoma, jog ES gyvena nuo 4,6 mln. iki 8 mln. „nelegalų“. 2007 m. rugsėjį priimtame Socialistų frakcijos nario iš Ispanijos Javier Moreno Sánchez pranešime dėl kovos su nelegalia imigracija teigiama, kad nelegalūs imigrantai neturi būti tapatinami su nusikaltėliais. Daugelis šių prekybos žmonėmis aukų rizikuodami savo gyvybe vyksta ieškoti laimės Europoje. L. Gruber pranešimas: legali migracija J. Sánchez pranešimas: nelegali migracija
Europos demografinė ateitis Françoise Castex akimis
Françoise Castex (Socialistų frakcija, Prancūzija) Europa žilsta. Prognozuojama, kad 2050 m. vidutinis europiečio amžius sudarys 49 metus. Pranešėjos Europos demografinės ateities klausimu Françoise Castex pasiteravome, kaip Senajam žemynui kovoti su jį persekiojančia demografine šmėkla. Pasak europarlamentarės, kūdikių vis mažiau gimsta ne tik dėl neužtikrintos ateities ir darbo rinkos nelankstumo.
Pažvelgus į gyventojų skaičiaus prognozes, Europą gali apimti panika. Galbūt kažką keisti jau per vėlu?
Kalbame apie prognozes, o ne neišvengiamybę. Statistika rodo apie 2050 m. iškilsiančius sunkumus – vidutinis amžius gali padidėti nuo 39 iki 49 metų. Dėl to gali mažėti darbingų žmonių skaičius ir didėti vyresnių žmonių priežiūros poreikis. Tai našta vešiesiems finansams ir ES dinamizmui. Tačiau turime manevro laisvę visiško užimtumo bei gimstamumo skatinimo srityse.
Gimstamumas ES – beviltiškai žemas. Kaip paskatinti poras susilaukti vaikų?
1,2 vaiko vidurkis yra nenormaliai mažas, o gimstamumą padidintų tinkama politika. Didelių šeimų tradicija nebegrįš, kadangi keičiasi šeimos samprata ir moters vaidmuo visuomenėje. Merginos gauna išsilavinimą ir žino, kaip kontroliuoti vaisingumą, visų pirma kontracepcijos būdu. Be to, gimstamumą gerokai sumažina ekonominis nestabilumas ir netikrumas dėl ateities. Jei esi bedarbis ir nežinai, ko tikėtis ateinančiais 5–10 metų, greičiausiai atsisakysi vaikų.
Kaip skatinti motinystę? Priešingai, nei mano kai kurios valstybės, tokios kaip Vokietija, darbas nėra gimstamumą mažinantis veiksnys. Priešingai, privalome padėti moterims suderinti profesinę veiklą ir šeimyninį gyvenimą. ES valstybės turi užtikrinti vaikų priežiūros institucijų darbą. Tyrimai rodo, jog poros būtų linkusios, tačiau neišgali turėti daugiau vaikų. Taigi, yra erdvės teigiamiems pokyčiams – telieka imtis reikiamų priemonių.
Ar mažėjant darbingų žmonių skaičiui neiškils grėsmė mūsų pensijoms? O gal dirbsime iki sulauksime 70-mečio?
Diskusijose dominuoja darbingo amžiaus pratęsimo – pensijinis amžiaus nukėlimo – idėja. Šiuo metu dauguma pradeda dirbti 25-30 m., o dirbančiųjų skaičius mažėja sulaukus 51-52 m. amžiaus. Siūlau paieškoti, ką galime pakeisti – kiekvienas gali turėti 40 aktyvaus gyvenimo metų ! Manau, kad apie 2010 m. vertėtų pasiekti visiško užimtumo tikslą. Savo pranešime siūlo gyvenimo ciklų sąvoką. ES norint tapti konkurencingiausia ekonomika pasaulyje, reikia mokymo ir karjeros planavimo keturiasdešimčiai aktyvaus gyvenimo metų.
Dabar pagyvenusių žmonių užimtumo lygis yra nedidelis, kadangi darbdaviai yra linkę priimti jaunimą ir mokėti mažesnius atlyginimus. Tai klaida: įmonės privalo įskaičiuoti mokymui skirtas išlaidas. Greitai jos suvoks, kad trūksta darbo jėgos, o imigracija neišspręs visų problemų.
Daugelį europiečių neramina darbuotojų imigracijos idėja, tuo tarpu demografai „darbo jėgos importą“ dažnai vadina viena iš išeičių. Kaip suderinti šiuos skirtingus požiūrius?
ES valstybės į imigraciją turi žvelgti ramiai. Pripažinti, kad mums reikalinga imigracija – ne tik vardan ateities, bet ir dėl to, kad ji visuomet buvo Europos istorijos dalimi. Turime pripažinti, kad imigracija į ES nėra naujovė.
Neretai šnekama apie pasirinktinę imigraciją: jei mums trūksta medicinos seserų, leidžiame atvykti konkrečiam jų skaičiui. Nemanau, jog tai išeitis. Migrantai nėra robotai – jie taip pat žmonės, galintys įsimylėti, norėti pasilikti ir sukurti šeimą. Nemanau, kad į imigraciją galime žiūrėti vien tik pro kiekybinius ekonominius akinius. Šios imigracijos reikia ir mūsų pačių atsinaujinimui. Taigi, prieš mąstant apie imigracijos didinimą, reikia ją ramiai valdyti. Pranešimo projektas: Europos demografinė ateitis F. Castex gyvenimo aprašymas
LT
1
PHOTO
20080206PHT20608.jpg
LT
2
PHOTO
20071107PHT12721.jpg
LT
4
LINK
/sides/getDoc.do?language=LT&type=IM-PRESS&reference=20061020STO11817&secondRef=0
LT
6
LINK
http://ec.europa.eu/employment_social/publications/2007/ke7606057_en.pdf
LT
7
LINK
/activities/expert/committees.do?language=LT
LT
8
PHOTO
20071206PHT14390.jpg
LT
12
LINK
http://www.bosch-stiftung.de/content/language1/downloads/PPAS_en.pdf
LT
13
PHOTO
20080109PHT17874.jpg
LT
16
PHOTO
20080205PHT20564.jpg
LT
18
LINK
/members/public/yourMep/view.do?name=Castex&partNumber=1&id=28148&language=LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0265 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P5-TA-2004-0152 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0414 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0415 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT COMPARL PE-392.248 01 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
