Aplinką tausojanti ES jūrų politika
Transportas
2007-03-23 - 14:48
Jūros išlikimas – mūsų rankose
Europos Sąjungos, kurią supa Atlanto ir Arkties vandenynai bei Viduržemio, Baltijos, Šiaurės ir Juodoji jūros, pakrančių ilgis - kone 101 tūkst. kilometrų. Kaip teigiama pernai Komisijos paskelbtoje Žaliojoje knygoje, didžiausią grėsmę ES pakrantėms kelia kylantis jūrų lygis, tarša ir besaikis žuvų išteklių eikvojimas. Neseniai EP rengtuose svarstymuose buvo diskutuojama, kaip apsaugoti pažeidžiamas Europos jūrų ekosistemas.
Jūrų ir vandenynų pakrantėse įsikūrę daugelis didelių Europos miestų, turizmo ir tranzito centrų. Vandenynai ir jūros europiečiams „sukuria“ daugiau nei 5 mln. darbo vietų, o pajūrio regionuose sukuriama 40 proc. Europos Sąjungos BVP. Deja, viso to gali nelikti dėl tirpstančių ledynų, per intensyvaus išteklių naudojimo ir pajūrio regionų plėtojimo.
Žvejyba: kaip išsaugoti ekosistemą?
Pasak World Wide Fund atstovo Simon Cripps, komercinė žvejyba kelia grėsmę visai ekosistemai, o nelegali ir nereglamentuojama žūklė mažina bioįvairovę. Jo siūlomas sprendimas – miestų planavimą primenantis „jūrų teritorinis planavimas“. Tokio planavimo esmė – skirtingų zonų ir jose leidžiamos vykdyti veiklos apibrėžimas.
Anot Airijos europarlamentaro Seán ó Neachtain, europiniai įstatymai neturi būti pergriežti ir nepažeisti retai apgyvendintų pajūrio regionų bendruomenių interesų. Buvęs Socialinio dialogo komiteto jūrų žvejybai pirmininkas Peter Mortensen teigė, kad kartais susidaro įspūdis, jog Žaliosios knygos tekste labiau rūpinamasi žuvų, o ne žvejų interesais.
Jis priminė sudėtingų darbo sąlygų, žemų atlyginimų ir nelegalaus užsienio laivų žvejojimo ES vandenyse problemas. S ocialdemokratas iš Vokietijos Willi Piecyk ragino užtikrinti, jog laivuose būtų paisoma darbo teisės reikalavimų.
Klimato kaitos spąstai
Jūrų transportas atsakingas už didelę dalį anglies dvideginio emisijų, tačiau jis nėra įtrauktas į Kioto susitarimo rėmus. Liberalų ir demokratų aljanso narys iš Vokietijos Jorgo Chatzimarkakis teigė, jog būtina pripažinti, jog net jei jūra ir gabenama daugiau krovinių, nei oru, šiuo metu visas jūrų transportas teršia daugiau nei oro transportas. Jis ragino plėsti alternatyvių energijos šaltinių panaudojimą laivuose.
Pasak europarlamentaro W. Piecyk, būtina apmąstyti laivų transporto įtraukimo į prekybą taršos leidimais schemą. Svarstymų dalyviai taip pat pabrėžė, jog šnekant apie naujus gręžinius bei CO2 laidojimo po jūromis projektus, būtina pirmiausiai akcentuoti jūros dugno ekosistemos išsaugojimo svarbą.
Kas toliau?
Svarstymuose dalyvavo net penki – transporto, aplinkosaugos, pramonės, žuvininkystės ir regioninės plėtros – Europos Parlamento komitetai. Birželio pradžioje Transporto komitetas svarstys pranešimo dėl ES jūrų politikos projektą, dėl kurio turėtų būti balsuojama birželio pabaigoje vyksiančioje plenarinėje sesijoje. Metų pabaigoje pasibaigus konsultacijų procesui, Komisija paskelbs komunikatą, kuriame apibendrins rezultatus ir pateiks tolimesnius pasiūlymus.
20070314STO04231 Svarstymų dokumentai Plačiau apie svarstymus Žalioji knyga Bendroji žuvininkystės politika
LT
1
PHOTO
20070322PHT04485.jpg
LT
2
LINK
/meetdocs/2004_2009/organes/tran/tran_20070320_0900.htm
LT
4
LINK
http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/policy_en.html
LT
5
LINK
http://ec.europa.eu/fisheries/cfp_en.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04286 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
