GALUTINIS
A6-0183/2007
14.5.2007
*
PRANEŠIMAS
dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui ir iš dalies keičiančio tam tikrus reglamentus
(COM(2007)0017 – C6‑0075/2007 – 2007/0012(CNS))
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas
Pranešėja:
María Isabel Salinas García
PE 384.530v02-00
Procedūrų sutartiniai ženklai
* Konsultavimosi procedūra balsavusių narių balsų dauguma
**I Bendradarbiavimo procedūra (pirmasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma
**II Bendradarbiavimo procedūra (antrasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
*** Pritarimo procedūra visų Parlamento narių balsų dauguma, išskyrus EB sutarties 105, 107, 161 ir 300 straipsniuose bei ES sutarties 7 straipsnyje numatytus atvejus
***I Bendro sprendimo procedūra (pirmasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma
***II Bendro sprendimo procedūra (antrasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
***III Bendro sprendimo procedūra (trečiasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendram tekstui
(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą teisinį pagrindą.)
Teisės akto pakeitimai
Parlamento pakeitimų tekstas paryškinamas pusjuodžiu kursyvu. Paryškinimas paprastu kursyvu parodo atitinkamiems skyriams tas teisės akto projekto vietas, kurias siūloma taisyti rengiant galutinį tekstą (pvz., tekste tam tikra kalba paliktas akivaizdžias klaidas ar praleistas vietas). Pasiūlytiems tokio pobūdžio pataisymams reikalingas atitinkamų skyrių sutikimas.
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS...........................6
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................72
Tarptautinės prekybos komiteto NUOMONĖ.....................................................78
PROCEDŪRA...........................................................................................................................86
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui ir iš dalies keičiančio tam tikrus reglamentus
( COM(2007)0017 – C6‑0075/2007 – 2007/0012(CNS) )
(Konsultavimosi procedūra)
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2007)0017 )
Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje. ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 36 ir 37 straipsnius, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C6‑0075/2007 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomonę ( A6‑0183/2007 ),
1. pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2. ragina Komisiją pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;
3. ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;
4. ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;
5. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
Komisijos siūlomas tekstas
Parlamento pakeitimai
Pakeitimas
1
2 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(2) Remiantis įgyta patirtimi būtina pakeisti vaisių ir daržovių reglamentavimą šiems tikslams pasiekti: padidinti sektoriaus konkurencingumą ir orientaciją į rinką, siekiant padėti padidinti produkcijos, kuri būtų konkurencinga ir vidaus, ir užsienio rinkose, tvarumą, sumažinti krizių rinkoje sukeliamą gamintojų pajamų svyravimą, padidinti vaisių ir daržovių vartojimą Bendrijoje ir tęsti veiksmus, kurių buvo imtasi sektoriuje siekiant tausoti ir saugoti aplinką.
(2) Remiantis įgyta patirtimi būtina pakeisti vaisių ir daržovių reglamentavimą šiems tikslams pasiekti: padidinti sektoriaus konkurencingumą ir orientaciją į rinką, siekiant padėti padidinti produkcijos, kuri būtų konkurencinga ir vidaus, ir užsienio rinkose, tvarumą, atsižvelgti į naujųjų valstybių narių padėtį, kad, jei įmanoma, būtų sumažinti skirtingose valstybių narių ir regionų skirtumai siekiant išsaugoti ūkininkų pajamas, sumažinti krizių rinkoje sukeliamą gamintojų pajamų svyravimą, padidinti vaisių ir daržovių vartojimą Bendrijoje ir tęsti veiksmus, kurių buvo imtasi sektoriuje siekiant tausoti ir saugoti aplinką, saugoti visuomenės sveikatą ir ginti vartotojų interesus, didinti iš trečiųjų šalių įvežamų vaisių ir daržovių importo kontrolės veiksmingumą .
Pagrindimas
Dėl ekonominių ir visuomenės sveikatos priežasčių reikia didinti vaisių ir daržovių vartojimą. Tai padės ne tik atkurti pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą, bet ir taikyti PPO bei mitybos specialistų rekomendacijas dėl antsvorio, nutukimo ir chroniškų ligų prevencijos. Be to, reikia stiprinti pasienio fitosanitarinę kontrolę, kad būtų neleidžiama įvežti medžiagų, galinčių pakenkti Bendrijoje auginamoms kultūroms.
Pakeitimas
2
5 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(5) Šis reglamentas turėtų būti taikomas produktams, kuriems yra taikomas vaisių ir daržovių bei perdirbtų vaisių ir daržovių rinkų bendras rinkos organizavimas. Tačiau nuostatos dėl gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų bei susitarimų yra taikomos tik produktams, kuriems yra taikomas bendras vaisių ir daržovių rinkos organizavimas, ir šis atskyrimas turėtų būti išlaikytas. Bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo apimtis turėtų būti išplėsta ir apimti tam tikrus prieskoninius augalus, kad jiems būtų galima taikyti šią sistemą.
(5) Šis reglamentas turėtų būti taikomas produktams, kuriems yra taikomas vaisių ir daržovių bei perdirbtų vaisių ir daržovių rinkų bendras rinkos organizavimas. Bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo apimtis turėtų būti išplėsta ir apimti tam tikrus prieskoninius augalus, kad jiems būtų galima taikyti šią sistemą.
Pagrindimas
Dabartinio vaisių ir daržovių BRO reglamente (EB/2200/96) numatoma steigti gamintojų organizacijas ir tiksliai nurodoma jų paskirtis (vaisiai ir daržovės, perdirbti skirti gaminiai, grybai, citrusiniai vaisiai ir t. t.). Jame numatoma kurti ir tarpšakines organizacijas.
Remiantis šiuo reglamentu, visoje Europos bendrijoje, ypač įvairiuose perdirbti skirtų vaisių ir daržovių sektoriuose, įsisteigė daug gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų, kurios dalyvauja kuriant šių sektorių struktūras. Dėl to būtina, kad šios organizacijos (gamintojų organizacijos (GO) ir tarpšakinės organizacijos) galėtų veikti ir toliau.
Pakeitimas
3
7 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(7) Vaisių ir daržovių gamyboje ir pardavime turėtų būti visiškai atsižvelgta į aplinkos apsaugos aktualijas, įskaitant naudojamus auginimo būdus, atliekų tvarkymą ir iš rinkos pašalintų produktų naikinimą, o ypač į vandens kokybės apsaugą, biologinės įvairovės išsaugojimą ir kaimo vietovių išlaikymą.
(7) Vaisių ir daržovių gamyboje ir pardavime turėtų būti visiškai atsižvelgta į aplinkos apsaugos aktualijas, įskaitant naudojamus auginimo būdus, atliekų tvarkymą ir iš rinkos pašalintų produktų naikinimą, o ypač į vandens kokybės apsaugą, biologinės įvairovės išsaugojimą ir kaimo vietovių išlaikymą. Siekdama labiau padėti ūkininkams ir ūkio subjektams tiekiant aukštos kokybės gaminius padidinti savo pajamas, Komisija turėtų ir tolaiu tirti galimybę įsteigti Europos kokybės ženklą.
Pakeitimas
4
8 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(8) Gamintojų organizacijos yra pagrindiniai vaisių ir daržovių reglamentavimo, kurio decentralizuotą veikimą jos užtikrina savo lygmeniu, organizavimo elementai. Nuolat didėjant paklausos koncentracijai, pasiūlos telkimas per šias organizacijas labiau negu bet kada tampa ekonomine būtinybe siekiant stiprinti gamintojų padėtį rinkoje. Toks telkimas turi vykti savanoriškumo pagrindu ir turi įrodyti savo naudingumą gamintojų organizacijų savo nariams teikiamų paslaugų apimtimi ir veiksmingumu.
(8) Gamintojų organizacijos ir tarpšakinės organizacijos yra pagrindiniai vaisių ir daržovių reglamentavimo, kurio decentralizuotą veikimą jos užtikrina savo lygmeniu, organizavimo elementai. Nuolat didėjant paklausos koncentracijai, pasiūlos telkimas per šias organizacijas labiau negu bet kada tampa ekonomine būtinybe siekiant stiprinti gamintojų padėtį rinkoje. Vis dėlto siekiant iš tiesų subalansuoti gamintojų padėtį parduotuvių tinklų ir didžiųjų perdirbimo įmonių atžvilgiu, būtinos kitos politinės priemonės, kurias reikėtų įgyvendinti Bendrijos mastu. Toks telkimas turi vykti savanoriškumo pagrindu ir turi įrodyti savo naudingumą gamintojų organizacijų savo nariams teikiamų paslaugų apimtimi ir veiksmingumu.
Pagrindimas
Kad ir kokia svarbi būtų parama gamintojų organizacijoms, ji nepadės joms užimti palankesnės padėties parduotuvių tinklų ir didelių perdirbimo įmonių atžvilgiu, kadangi didžiųjų parduotuvių tinklų apyvarta yra 1000 kartų didesnė negu pačių galingiausių GO! Tik politinės priemonės, įgyvendinamos Bendrijos mastu, o ne vien vaisių ir daržovių rinkos organizavimo lygmeniu, padės atkurti pusiausvyrą šioje srityje.
Pakeitimas
5
9 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(9) Patirtis parodė, kad gamintojų organizacijos yra tinkama priemonė pasiūlai sutelkti . Tačiau gamintojų organizacijos yra nevienodai paplitusios valstybėse narėse. Siekiant dar labiau padidinti gamintojų organizacijų patrauklumą, jei įmanoma, turėtų būti numatytas didesnis jų veiklos lankstumas. Toks lankstumas visų pirma turėtų būti susijęs su gamintojų organizacijų produktų asortimentu, leidžiamo tiesioginio pardavimo apimtimi, taisyklių taikymo išplėtimu jas pritaikant ne nariams ir, jei įvykdomos būtinos sąlygos, leidimu perduoti gamintojų organizacijų įgaliojimus arba funkcijas gamintojų organizacijų asociacijoms ir perduoti funkcijas antrinėms įmonėms.
(9) Patirtis parodė, kad gamintojų organizacijos yra tinkama priemonė pasiūlai koncentruoti . Tačiau gamintojų organizacijos yra nevienodai paplitusios valstybėse narėse. Siekiant dar labiau padidinti gamintojų organizacijų patrauklumą, jei įmanoma, turėtų būti numatytas didesnis jų veiklos lankstumas ir stengiamasi išvengti per didelės jų koncentracijos tose zonose, kurioms būdingos vienodesnės gamybos ir prekybos sąlygos, taip netiesiogiai prisidedant prie visuotinės pasiūlos išskaidymo . Toks lankstumas visų pirma turėtų būti susijęs su gamintojų organizacijų produktų asortimentu, leidžiamo tiesioginio pardavimo apimtimi, taisyklių taikymo išplėtimu jas pritaikant ne nariams ir, jei įvykdomos sąlygos, galinčios padėti užtikrinti gerą jų funkcionavimą, leidimu perduoti gamintojų organizacijų įgaliojimus arba funkcijas gamintojų organizacijų asociacijoms ir perduoti funkcijas antrinėms įmonėms.
Pagrindimas
Įvedus terminą „pasiūlos koncentracija“, dažnai vartojamą žemės ūkio ekonomikos srityje ir galiojančiose teisės nuostatose, bus patobulinta šios nuostatos formuluotė. Be to, tai leis sugriežtinti sąlygas, trukdančias gamintojų organizacijoms apsiriboti palankiausiomis gamybos zonomis kitų zonų nenaudai, mat tai netiesiogiai prieštarauja reformos tikslui.
Pakeitimas
6
11 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(11) Valstybių narių, kurios įstojo į Bendriją 2004 m. arba vėliau, gamintojų grupėms, norinčioms pagal šį reglamentą įgyti gamintojų organizacijų statusą, turėtų būti leista pasinaudoti pereinamuoju laikotarpiu, per kurį būtų teikiama nacionalinė ir Bendrijos finansinė parama tai grupei laikantis tam tikrų įsipareigojimų.
(11) Valstybių narių, kurios įstojo į Bendriją 2004 m. arba vėliau, gamintojų grupėms, norinčioms pagal šį reglamentą įgyti gamintojų organizacijų statusą, turėtų būti leista, jeigu pasiūlos koncentracijos lygis vis dar yra nepakankamas, pasinaudoti pereinamuoju laikotarpiu, per kurį būtų teikiama nacionalinė ir Bendrijos finansinė parama tai grupei laikantis tam tikrų įsipareigojimų.
Pagrindimas
Šio pakeitimo aiškinti nebūtina.
Pakeitimas
7
13 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(13) Regionuose, kuriuose gamybos organizavimas yra silpnas, turėtų būti leidžiama teikti papildomą nacionalinę finansinę paramą. Valstybių narių, esančių ypač nepalankioje padėtyje struktūriniu atžvilgiu, atveju Bendrija tą paramą turėtų kompensuoti.
(13) Regionuose, kuriuose gamybos organizavimas yra silpnas, turėtų būti leidžiama teikti papildomą nacionalinę finansinę paramą. Valstybių narių, esančių ypač nepalankioje padėtyje struktūriniu atžvilgiu, atveju Bendrija tą paramą gali kompensuoti kompetentingų valdžios institucijų prašymu .
Pagrindimas
Taip ši konstatuojamoji dalis priderinama prie Komisijos pasiūlymo 10 straipsnio.
Pakeitimas
8
14 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(14) Siekiant supaprastinti schemą ir sumažinti jos išlaidas, gali būti naudinga, jei įmanoma, suderinti veiklos fondų ir kaimo plėtros programų išlaidų tinkamumo procedūras ir taisykles, leidžiant valstybėms narėms parengti nacionalines veiklos programų strategijas.
(14) Siekiant supaprastinti schemą ir sumažinti jos išlaidas, gali būti naudinga, jei įmanoma, suderinti veiklos fondų ir kaimo plėtros programų išlaidų tinkamumo procedūras ir taisykles, leidžiant valstybėms narėms parengti nacionalines veiklos programų strategijas. Šiose nacionalinėse strategijose, nacionaliniuose strateginiuose planuose ir kaimo plėtros programose turėtų būti nurodomos priemonės, kurių valstybės narės ėmėsi siekdamos išvengti dvigubo veiksmų finansavimo. Siekiant suteikti papildomas didesnio teisinio tikrumo garantijas ir padidinti veiklos fondų priemonių veiksmingumą, valstybėms narėms turėtų būti leidžiama sudaryti neatlygintinų išlaidų sąrašus.
Pagrindimas
Kadangi antrojo ramsčio 1-osios programų krypties tikslai, susiję su Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP), gali sutapti su veiklos fondų tikslais, gamintojų organizacijos turėtų galėti pasirinkti vieną ar kitą finansavimo priemonę, atsižvelgdamos į tikruosius savo interesus. Be to, dėl Bendrijos vaisių ir daržovių sektoriaus struktūrinių sąlygų nevienalytiškumas ir veiklos fondams taikomų finansavimo taisyklių griežtumas verčia valstybėms narėms suteikti galimybę iš anksto atmesti priemones, kurias jos laikytų netinkamomis ar neprioritetinėmis.
Pakeitimas
9
16 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(16) Reglamentuose (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 2202/96 numatyta įvairių subsidijų schemų tam tikriems vaisiams ir daržovėms. Dėl šių schemų skaičiaus ir įvairovės jas tapo sudėtinga administruoti. Nors jos ir yra skirtos konkretiems vaisiams ir daržovėms, jose nebuvo visapusiškai atsižvelgta į regionines gamybos sąlygas ir jos nebuvo taikomos visiems vaisiams ir daržovėms. Todėl tikslinga ieškoti kitos priemonės vaisių ir daržovių augintojams paremti.
(16) Reglamentuose (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 2202/96 numatyta įvairių subsidijų schemų tam tikriems vaisiams ir daržovėms. Dėl šių schemų skaičiaus ir įvairovės jas tapo sudėtinga administruoti , dėl to kyla teisinio netikrumo pavojus . Nors jos ir yra skirtos konkretiems vaisiams ir daržovėms, jose nebuvo visapusiškai atsižvelgta nei į naujųjų valstybių narių įtrauktas rūšis, nei į regionines gamybos sąlygas ir jos nebuvo taikomos visiems vaisiams ir daržovėms. Todėl tikslinga ieškoti kitos priemonės vaisių ir daržovių augintojams paremti.
Pagrindimas
Nuoroda į teisinį netikrumą, kurį gali sukelti dabartinė padėtis, geriau pagrindžiamas priemonių pakeitimas.
Pakeitimas
10
18 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(18) Siekiant sukurti tiksliau orientuotą, bet lankstesnę paramos vaisių ir daržovių sektoriui sistemą ir siekiant paprastumo, būtina panaikinti dabartines pagalbos schemas ir vaisius bei daržoves visiškai įtraukti į schemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 1782/2003. Tam yra būtina numatyti, kad ūkininkai, kurie atitinkamu laikotarpiu augino vaisius ir daržoves, turėtų teisę dalyvauti bendrojoje išmokų schemoje. Taip pat reikėtų numatyti, kad valstybės narės, remdamosi pavyzdiniu kiekvieno vaisiaus ir daržovės produkto buvimo rinkoje laikotarpiu, atitinkamu tikslu bei nediskriminuojančiais kriterijais, galėtų nustatyti orientacines sumas ir hektarų, už kuriuos gali būti teikiama schemoje numatyta pagalba, skaičių. Turėtų būti leista taikyti bendrąją išmokų schemą vaisiais ir daržovėmis užsodintiems plotams, įskaitant plotus, kuriuose vaisiai ir daržovės auginami nuolat. Turėtų būti atitinkamai pakeistos nacionalinės didžiausios leistinos ribos. Taip pat turėtų būti priimta nuostata, leidžianti Komisijai priimti išsamias taisykles ir visas būtinas pereinamojo laikotarpio priemones.
(18) Siekiant sukurti tiksliau orientuotą, bet lankstesnę paramos vaisių ir daržovių sektoriui sistemą ir siekiant paprastumo, būtina panaikinti dabartines pagalbos schemas ir vaisius bei daržoves bent iš dalies įtraukti į schemą, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 1782/2003. Tam yra būtina numatyti, kad ūkininkai, kurie atitinkamu laikotarpiu augino vaisius ir daržoves, turėtų teisę dalyvauti bendrojoje išmokų schemoje, ir nustatyti nacionalinių finansų paketų sumas, remiantis pavyzdiniu kiekvieno vaisiaus ir daržovės produkto buvimo rinkoje laikotarpiu, atitinkamu tikslu bei nediskriminuojančiais kriterijais. Turėtų būti leista taikyti bendrąją išmokų schemą vaisiais ir daržovėmis užsodintiems plotams, įskaitant plotus, kuriuose vaisiai ir daržovės auginami nuolat. Atsižvelgiant į vaisių ir daržovių rinkos raidą priėmus naująsias valstybes nares, turėtų būti atitinkamai pakeistos nacionalinės didžiausios leistinos ribos. Taip pat turėtų būti priimta nuostata, leidžianti Komisijai priimti išsamias taisykles ir visas būtinas pereinamojo laikotarpio priemones.
Pagrindimas
Komisija turėtų nustatyti kiekvienai valstybei narei skiriamų finansinių paketų sumas ir apibrėžti šių finansinių paketų perskirstymo jose bendruosius principus. Skaičiuojant šių finansinių paketų sumas, reikėtų atsižvelgti į ūkių, kuriuose auginami vaisiai ir daržovės, plotus kiekvienai rūšiai nustatytais referenciniais laikotarpiais. Šie finansų paketai turėtų būti perduodami valstybėms narėms drauge su nuostata, leidžiančia nukrypti nuo jų tikslaus perskirstymo, įskaitant paramą už plotą, šiuo metu mokamą riešutų augintojams.
Pakeitimas
11
18A KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
(18a) Bendrosios išmokos schemos derėtų netaikyti plotams, kuriuose auginami vaisiai ir daržovės, kad jie negalėtų būti naudojami jokiai žemės ūkio veiklai, kol nežinomas jų galimas poveikis vaisių ir daržovių struktūroms ir rinkoms, kaip numatyta Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktikoje 1 , reikalaujančioje, kad bet kokiam esminiam reglamentavimo pakeitimui pagrįsti būtų atliekama išsami poveikio analizė. Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 60 straipsnio 8 dalyje numatytame pranešime apie bendrosios išmokos schemos įgyvendinimą regionų lygmeniu, kurį Komisija privalo pateikti Tarybai, turi būti nagrinėjamas šios schemos poveikis plotams, kuriuose auginami vaisiai ir daržovės ir kuriems jau suteikta gamybos laisvė, ir specialiai analizuojamas tokio liberalizavimo poveikis visam Bendrijos vaisių, daržovių ir bulvių sektoriui.
1 2006 m. rugsėjo 7 d. sprendimas. Byla C-310/04, Ispanija prieš Tarybą, 2006 m. rink., p. Į-07285.
Pagrindimas
Siekiant išvengti rinkų pusiausvyros pažeidimo pavojaus, kuris gali kilti, jeigu vaisiams ir daržovėms auginti skirti sklypai būtų naudojami kitokiai žemės ūkio veiklai, bendrosios išmokos schema šiems plotams netaikoma, kol Komisija nėra pristačiusi atitinkamų poveikio tyrimų. Kadangi Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 60 straipsnio 8 dalyje numatomas minėtas pranešimas, galima atlikti tokį tyrimą ir patenkinti Europos Bendrijų Teisingumo Teismo reikalavimą.
Pakeitimas
12
18B KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
(18b) Po ES plėtros 2004 m. vyšnios ir uogos (braškės, avietės ir serbentai) tapo Sąjungoje didelę socialinę ir ekonominę reikšmę turinčiais produktais, tačiau jų sektorius išgyvena gilią struktūrinę krizę ir jam reikalingos specialios paramos priemonės. Todėl už šios produkcijos auginimo plotus numatoma skirti Bendrijos paramą, kurios sąlygos užtikrintų ūkių gyvybingumą ir padėtų pagerinti struktūrinę padėtį, ypač pasiūlos koncentracijos požiūriu.
Pagrindimas
Kai kurios naujosios ES valstybės narės yra vienos iš didžiausių pasaulyje vyšnių ir kitų uogų tiekėjų, tačiau po įstojimo į ES išgyvena struktūrinę krizę. Pagal Europos Parlamento rezoliucijas šiame gamybos sektoriuje, vadovaujantis paramos riešutų sektoriui modeliu ir sąlygomis, kurios turėtų pagerinti pasiūlą ir užtikrinti ūkių gyvybingumą, įvesta parama už plotą. Ši parama atitinka mėlynosios kategorijos reikalavimus ir, atsižvelgiant į esamas daugiašalėms deryboms numatytas maržas, dėl jos pripažinimo PPO neturėtų kilti problemų. Paramos sąlygos nurodomos naujajame Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 10i skyriuje.
Pakeitimas
11
19 KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
(19) Vaisių ir daržovių auginimas yra neprognozuojamas, o produktai greitai genda. Perteklius, net jei jis nėra labai didelis, gali smarkiai sutrikdyti rinką. Tam tikros pašalinimo iš rinkos schemos buvo taikomos, tačiau paaiškėjo, kad jas tam tikra prasme sudėtinga administruoti. Kuo paprastesniu taikyti būdu turėtų būti įdiegtos papildomos krizių valdymo priemonės. Tokiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad tokių priemonių įtraukimas į gamintojų organizacijų veiklos programas yra tinkamiausias būdas, jis taip pat turėtų padėti padidinti gamintojų organizacijų patrauklumą gamintojams.
(19) Vaisių ir daržovių auginimas yra neprognozuojamas, o produktai greitai genda. Perteklius, net jei jis nėra labai didelis, gali smarkiai sutrikdyti rinką. Tam tikros pašalinimo iš rinkos schemos buvo taikomos, tačiau paaiškėjo, kad jas tam tikra prasme sudėtinga administruoti ir jos neveiksmingos . Vaisių ir daržovių rinkoms būdingas nestabilumas. Kritus kainoms, dabartinė šalinimo iš rinkos sistema taptų riboto veiksmingumo priemone siekiant išgelbėti gamintojų pajamas dėl nepakankamų atlyginimų, per didelės biurokratijos, per silpno organizavimo gamybos regionuose, gamybos potencialo, reikalingo siekiant teisingai valdyti rinką, neišmanymo, importo iš trečiųjų šalių poveikio ir galimybių realizuoti iš rinkos pašalintą gaminį nebuvimo.
Kuo paprastesniu taikyti būdu turėtų būti įdiegtos veiksmingesnės horizontalios krizių valdymo priemonės, taikomos visiems sektoriaus rinkų ūkininkams . Tokiomis aplinkybėmis akivaizdu, kad tokių priemonių įtraukimas į Saugos fondą, kuris būtų finansuojamas kitaip negu gamintojų organizacijų veiklos programos , yra tinkamiausias būdas, jis taip pat turėtų padėti padidinti gamintojų organizacijų patrauklumą gamintojams.
Valstybėms narėms leidžiama nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu imtis sudėtingų krizių valdymo priemonių. Jos turi būti apibrėžtos nacionalinėse strategijose ir finansuojamos, jei valstybės narės mano, jog tai būtina, iš nacionalinio teisių į išmokas rezervo, numatyto Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnyje.
Pakeitimas
14
19A KONSTATUOJAMOJI DALIS (NAUJA)
(19a) Tuose BRO, kurie labai atviri rinkoms, kaip antai vaisių ir daržovių rinka, tarpšakinės organizacijos atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį pirmą kartą išleidžiant gaminį į rinką ir daro didelę įtaką gaminių kokybei. Jos padeda ne tik didinti sektoriaus konkurencingumą, bet ir kovoti su rinkos svyravimais. Jų veikla gerokai sumažina stiprų rinkos ardymą ir apsaugo gamintojus nuo krizių.
Pagrindimas
Vykdant BRO reformą, kuria visų pirma siekiama geresne kolektyvine organizacija padidinti vaisių ir daržovių sektoriaus konkurencingumą, turi būti rasta galimybė sustiprinti tarpšakinių struktūrų vaidmenį.
Pakeitimas
15
20A KONSTATUOJAMOJI DALIS (NAUJA)
(20a) Jeigu dabartinė tvarka būtų iš esmės pakeista, už plotus, kuriuose auginami dvisporiai pievagrybiai, galėtų būti teikiama parama pagal bendrosios mokos schemą, numatytą Reglamente (EB) Nr.°1782/2003.
Pagrindimas
Dvisporiai pievagrybiai šiuo metu yra vienas iš produktų, kuriems nustatyta tarifinė kvota. Tačiau ši kvota keičiama remiantis tarptautiniais susitarimais ir dėl to vis labiau nukenčia Europos produkcijos pajėgumas konkuruoti su produktais, įvežamais iš trečiųjų šalių.
Jeigu tarifinė kvota pasirodytų neveiksminga dvisporių pievagrybių auginimo Europoje skatinimo priemonė, jų augintojams, tokiomis sąlygomis kaip ir kitų žemės ūkio produktų gamintojams, galėtų būti skiriama parama pagal bendrosios išmokos schemą.
Pakeitimas
16
20B KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
(20b) Vidutinis vaisių ir daržovių suvartojimas vis dar yra mažesnis, negu rekomenduoja Pasaulio sveikatos organizacija ir mitybos specialistai, atsižvelgdami į jų svarbą subalansuotai mitybai ir reikšmę chroniškų ligų prevencijai. Kai kuriose valstybėse narėse jų vartojimas netgi laipsniškai mažėja. Siekiant pakeisti šias tendencijas, būtina sustiprinti gamintojų organizacijų vaidmenį ir skatinimo priemones bei skirti daugiau asignavimų visų sluoksnių gyventojų, ypač jaunesnių kaip 18 metų asmenų, informavimo ir skatinimo vartoti vaisius ir daržoves veiksmams, numatytiems Reglamente (EB) Nr. 2826/2000.
Be to, derėtų sudaryti geresnes sąlygas nemokamai tiekti vaisius ir daržoves Europos Sąjungoje ir, jei įmanoma, greta Bendrijos teritorijos esančiose trečiosiose šalyse.
Pagrindimas
Bendrijos sveikatos apsaugos institucijos ir Komisija pripažino vaisių ir daržovių svarbą sveikai mitybai, kuri yra antsvorio, nutukimo ir chroniškų ligų prevencijos veiksnys. Siekdamos padidinti jų suvartojimą, Bendrija ir nacionalinės institucijos privalo dėti daugiau pastangų, kad jie taptų patrauklesni ir prieinamesni visiems gyventojų sluoksniams, ypač jauniems žmonėms.
Pakeitimas
17
23 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(23) Kuriant bendrą Bendrijos rinką reikia įvesti prekybos prie Bendrijos išorės sienų sistemą. Šioje prekybos sistemoje turėtų būti numatyti importo muitai, o ji pati turėtų iš esmės stabilizuoti Bendrijos rinką. Prekybos sistema turėtų būti pagrįsta įsipareigojimais, prisiimtais daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde.
(23) Kuriant bendrą Bendrijos rinką reikia įvesti prekybos prie Bendrijos išorės sienų sistemą. Šioje prekybos sistemoje turėtų būti numatyti importo muitai, o ji pati turėtų iš esmės stabilizuoti Bendrijos rinką. Prekybos sistema turėtų būti pagrįsta įsipareigojimais, prisiimtais daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde, ir tai turėtų pasireikšti praeityje šiam sektoriui suteiktų eksporto grąžinamųjų išmokų panaikinimu ir šiam tikslui skirtų sumų pertvarka į vidaus priemones, suderinamas su daugiašalėmis nuostatomis .
Be to, vadovaujantis 1999 m. gruodžio 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2702/1999 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus teikimo ir jų skatinimo trečiosiose šalyse priemonių 1 būtina sustiprinti informavimo ir vaisių bei daržovių vartojimo skatinimo veiksmus trečiosiose šalyse. Komisija privalo pateikti deramų pasiūlymų dėl šio reglamento pakeitimo.
__________
OL L 327, 1999 12 21, p. 7. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2060/2004 (OL L 357, 2004 12 2, p. 3).
Pagrindimas
Vadovaujantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2702/1999, panaikinus eksporto grąžinamąsias išmokas, reikia papildomai sustiprinti informavimo ir vaisių bei daržovių vartojimo skatinimo veiksmus trečiosiose šalyse.
Pakeitimas
18
25 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(25) Prekybos žemės ūkio produktais su trečiosiomis šalimis apimties stebėsenai vykdyti gali prireikti įvesti kai kurių produktų importo ir eksporto licencijų sistemas, įskaitant užstatus, siekiant užtikrinti, kad sandoriai, dėl kurių išduodamos tokios licencijos, yra faktiškai vykdomi. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai įvesti licencijų sistemas tokiems produktams.
(25) Prekybos žemės ūkio produktais su trečiosiomis šalimis apimties stebėsenai vykdyti gali prireikti įvesti kai kurių produktų importo ir eksporto licencijų sistemas, įskaitant užstatus, siekiant užtikrinti, kad sandoriai, dėl kurių išduodamos tokios licencijos, yra faktiškai vykdomi. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai įvesti licencijų sistemas tokiems produktams. Siekiant apsaugoti vartotojų sveikatą ir išvengti augalų užkrėtimo kenksmingais išorės organizmais, be šio reglamento, licencijų išdavimo sistemas reikėtų papildyti naujomis nuostatomis, kurios sustiprintų pasienio fitosanitarinės kontrolės ir kokybės kontrolės sistemas. Šiuo tikslu derėtų įsteigti iš trečiųjų šalių įvežamų vaisių ir daržovių kontrolės europinę instituciją, priklausomą nuo Europos maisto saugos institucijos.
Pagrindimas
Produktų kokybės apsauga, o per ją ir vartotojų apsauga, turi tapti Europos prioritetu. Šiuo tikslu ir siekiant užtikrinti abipuses kokybės garantijas su trečiosiomis šalimis, reikia sukurti kontrolės mechanizmų, įskaitant Europos lygmens agentūrą.
Pakeitimas
19
28A KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
(28a) Reikia remti procesą, kuriuo siekiama Bendrijos lygmeniu koordinuoti derybas su trečiosiomis šalimis dėl augalų sveikatos protokolų, pagal kuriuos eksportuojami vaisiai ir daržovės.
Pagrindimas
Iki šiol dėtomis pastangomis daugiašaliu lygmeniu (PPO) ir dvišaliu lygmeniu (Meksika, Čilė, Viduržemio jūros regiono šalys, ir t. t.) nebuvo išspręstas Bendrijos žemės ūkio produktų eksportui trukdančios kliūtys, pagrįstos augalų sveikatos reikalavimais. Derybos dėl augalų sveikatos protokolų šiuo metu priklauso ES valstybių narių institucijų išimtinei kompetencijai. Reiktų, kad Komisija, koordinuodama savo veiksmus su valstybėmis narėmis, galėtų dalyvauti derybose.
Pakeitimas
20
28B KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
(28b) Šiuo etapu reikėtų išlaikyti eksporto grąžinamąsiąs išmokas, kurios yra naudinga priemonė, padedanti Bendrijai padidinti vaisių ir daržovių eksportą į tam tikras trečiąsias šalis.
Pagrindimas
Kompensacijos už eksportą, taip pat ir pasitraukimas iš rinkos yra dvi naudingos PPO valstybių vaisių ir daržovių rinkos valdymo priemonės. Skubus kompensacijų už eksportą panaikinimas gali destabilizuoti vietines tam tikrų vaisių ir daržovių rinkas. Taigi reikia veikti atsargiai ir ypač palaukti šiuo klausimu daromų poveikio studijų išvadų, kurias numatoma pateikti 2007 m. pabaigoje.
Pakeitimas
21
30 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(30) Kadangi bendra žemės ūkio produktų rinka nuolat vystosi, valstybės narės ir Komisija turėtų nuolat informuoti vienos kitą apie svarbius įvykius.
(30) Atsižvelgdamos į vaisių ir daržovių sektoriaus, kuriame šiuo metu vyksta rinkų funkcionavimą iškreipiantys gamybos ir pardavimo rinkoje struktūriniai pokyčiai, dinamiką , valstybės narės ir Komisija turėtų nuolat informuoti vienos kitą apie svarbiausius įvykius. Be to, derėtų įsteigti kainų stebėjimo centrą, galintį teikti tikslią ir objektyvią informaciją apie rinkas bei padėti Komisijai sudėtingų krizių atvejais greitai imtis veiksmų. Be to, pageidautina žengti į priekį siekiant įsteigti europinę instituciją, atsakingą už prekybos sandorių skaidrumo priežiūrą ir griežtą konkurencijos taisyklių, ypač susijusių su didžiaisiais prekybos centrais, laikymąsi .
Pagrindimas
Atsižvelgiant į vaisių ir daržovių sektoriaus gamybos ir prekybos dinamiką, būtina atnaujinti informavimo ir priežiūros sistemas bei sukurti naujų institucijų, padėsiančių Komisijai geriau valdyti rinkas ir užkirsti kelią konkurencijos taisyklių pažeidimams. Šių Komisijos pagalbinių institucijų veiklos taisyklės pateikiamos 38 straipsnio taikymo nuostatose.
Pakeitimas
22
31 KONSTATUOJAMOJI DALIS
(31) Vaisių ir daržovių reglamentavimo sistemoje būtina laikytis tam tikrų įsipareigojimų. Siekiant užtikrinti, kad tokių įsipareigojimų būtų laikomasi, būtina taikyti kontrolės priemones ir nuobaudas tais atvejais, kai tokių įsipareigojimų nesilaikoma. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti atitinkamas taisykles, įskaitant taisykles dėl neteisėtų išmokų susigrąžinimo ir valstybių narių atsiskaitymo įsipareigojimų. Specialios vaisių ir daržovių sektoriaus inspektorių grupės pagal naująją tvarką nebus reikalingos ir gali būti panaikintos.
(31) Vaisių ir daržovių reglamentavimo sistemoje būtina laikytis tam tikrų įsipareigojimų. Siekiant užtikrinti, kad tokių įsipareigojimų būtų laikomasi, būtina taikyti kontrolės priemones ir nuobaudas tais atvejais, kai tokių įsipareigojimų nesilaikoma. Todėl Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai nustatyti atitinkamas taisykles, įskaitant taisykles dėl neteisėtų išmokų susigrąžinimo ir valstybių narių atsiskaitymo įsipareigojimų.
Pagrindimas
Priešingai, negu teigiama šioje konstatuojamojoje dalyje, akivaizdžiai trūksta importo fitosanitarinės ir kokybės kontrolės, patikimos informacijos apie importuojamą kiekį, o ypač – keitimosi informacijos tarp įvairių šalių. Todėl atrodo nelogiška, užuot gerinus esamą padėtį, panaikinti vieną iš esamų kontrolės priemonių.
Pakeitimas
23
1 STRAIPSNIO 1 PASTRAIPA
Šiame reglamente nustatomos konkrečios taisyklės, taikomos Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 2201/96 1 straipsnio 2 dalyje išvardytiems produktams.
Šiame reglamente nustatomos konkrečios taisyklės, taikomos Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 2201/96 1 straipsnio 2 dalyje išvardytiems produktams bei naujųjų valstybių narių įtrauktiems svarbiems produktams .
Pagrindimas
Nowe państwa członkowskie wniosły 19 gatunków owoców i warzyw o dużym znaczeniu dla rynku całej Unii Europejskiej(The enlargement of the EU: implications for the fruit and vegetable sector". European Commision - Directorate General for Agriculture, April 2004). Jednakże nie otrzymują one specyficznego wsparcia jakie istnieje dla wielu gatunków w starych państwach członkowskich o co wnosiła rezolucja Parlamentu Europejskiego(Rezolucja Parlamentu Europejskiego w sprawie uproszczenia wspólnej organizacji rynków owoców i warzyw ( 2004/2193(INI) z 11.05.2005 r.) Jest to ewidentna dyskryminacja producentów z nowych państw członkowskich zagrażająca stabilności jednolitego rynku.
Pakeitimas
24
1 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPA
Tačiau šio reglamento III ir IV antraštinės dalys taikomos tik produktams, išvardytiems Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje.
Išbraukta.
Pagrindimas
Dabartinio vaisių ir daržovių BRO reglamente (EB/2200/96) numatoma steigti gamintojų organizacijas ir tiksliai nurodoma jų paskirtis (vaisiai ir daržovės, perdirbti skirti gaminiai, grybai, citrusiniai vaisiai ir t. t.). Jame numatoma kurti ir tarpšakines organizacijas. Remiantis šiuo reglamentu, visoje Europos bendrijoje, ypač įvairiuose perdirbti skirtų vaisių ir daržovių sektoriuose, įsisteigė daug gamintojų organizacijų ir tarpšakinių organizacijų, kurios dalyvauja kuriant šių sektorių struktūras. Dėl to būtina, kad šios organizacijos (GO ir tarpšakinės organizacijos) galėtų veikti ir toliau.
Pakeitimas
25
1 STRAIPSNIO 3 PASTRAIPA
39 straipsnis taikomas tik šviežioms arba šaldytoms bulvėms, pažymėtoms KN kodu 0701.
Išbraukta.
Pakeitimas
26
2 STRAIPSNIO 1 DALIS
1. Komisija gali priimti prekybos rinkoje standartų nuostatas vienam arba keliems produktams, išvardytiems Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 2201/96 1 straipsnio 2 dalyje.
1. Komisija gali priimti prekybos rinkoje standartų nuostatas vienam arba keliems produktams, išvardytiems Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 2201/96 1 straipsnio 2 dalyje. Šiuo tikslu atsižvelgiama į EEB/JTO standartus, kuriuos rekomenduoja Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos žemės ūkio produktų kokybės standartų darbo grupė. Kol bus patvirtinti naujieji standartai, bus ir toliau taikomos Reglamento (EB) Nr. 2200/96 2 straipsnio nuostatos.
Pagrindimas
Prekybos rinkoje standartai yra pagrindinės priemonės, padedančios užtikrinti vartotoją pasiekiančių produktų kokybę ir didinti prekybos skaidrumą.
Pakeitimas
27
2 STRAIPSNIO 2 DALIS
2. 1 dalyje minimi standartai:
2. 1 dalyje minimi standartai:
a) nustatomi visų pirma atsižvelgiant į atitinkamų produktų specifiką, būtinybę užtikrinti šių produktų sklandaus realizavimo rinkoje sąlygas bei vartotojų siekį gauti pakankamą ir skaidrią informaciją apie produktą;
a) nustatomi visų pirma atsižvelgiant į atitinkamų produktų specifiką, būtinybę užtikrinti šių produktų sklandaus realizavimo rinkoje sąlygas bei vartotojų siekį gauti pakankamą ir skaidrią informaciją apie produktą;
b) gali būti visų pirma susiję su kokybe, klasifikavimu, svoriu, dydžiu, tara, pakavimu, saugojimu, gabenimu, pateikimu, prekyba rinkoje ir ženklinimu.
b) yra visų pirma susiję su kokybe, klasifikavimu, svoriu, dydžiu, tara, pakavimu, saugojimu, gabenimu, pateikimu, prekyba rinkoje , kilme ir ženklinimu , įskaitant privalomą perdirbti naudojamų šviežių vaisių ir daržovių ženklinimą kilmės šalyje ir gamybos tvarką .
Pagrindimas
Siekiant užtikrinti tinkamą rinkų funkcionavimą, pabrėžiamas prekybos rinkoje standartų privalomumas. Be to, specialūs Bendrijos masto reglamentai reikalingi siekiant suteikti jų vystymosi garantijų, atsižvelgiant į integruotos gamybos svarbą vaisių ir daržovių sektoriui ir jos pranašumus vartotojui ir aplinkai palyginti su tradicinėmis gamybos formomis.
Prekybos rinkoje standartai yra būtina priemonė siekiant užtikrinti rinkos skaidrumą, produktų kokybę ir vartotojų apsaugą.
Pakeitimas
28
2 STRAIPSNIO 3 DALIES 1 PASTRAIPA
3. Jeigu Komisija nenustato kitaip pagal 2 dalies a punkte nustatytus kriterijus, produktais, kuriems buvo nustatyti prekybos rinkoje standartai, Bendrijos rinkoje gali būti prekiaujama tik pagal tokius standartus.
3. Jeigu Komisija nenustato kitaip pagal 2 dalies a punkte nustatytus kriterijus, produktais, kuriems buvo nustatyti prekybos rinkoje standartai, Bendrijos rinkoje gali būti prekiaujama tik pagal tokius standartus. Produktų, kuriems patvirtinami standartai, valdytojas gali juos rodyti prekybos vietoje, įvesti į prekybą, parduoti, tiekti ar kitaip jais prekiauti Europos Sąjungos rinkoje tik tuo atveju, jei jie atitinka šiuos standartus. Jis atsakingas už šių standartų laikymąsi.
Pagrindimas
Prekybos rinkoje standartai yra pagrindinės priemonės, padedančios užtikrinti vartotoją pasiekiančių produktų kokybę ir didinti prekybos skaidrumą.
Pakeitimas
29
2 STRAIPSNIO 3A DALIS (nauja)
3a. Produktų, kuriems patvirtinami standartai, valdytojas gali juos rodyti prekybos vietoje, įvesti į prekybą, parduoti, tiekti ar kitaip jais prekiauti Europos Sąjungos rinkoje tik tuo atveju, jei jie atitinka šiuos standartus. Jis atsakingas už šių standartų laikymąsi.
Pagrindimas
Prekybos rinkoje standartai yra būtina priemonė siekiant užtikrinti rinkos skaidrumą ir tiek Bendrijoje pagamintų, tiek iš trečiųjų šalių atvežtų produktų kokybę.
Pakeitimas
30
2 STRAIPSNIO 3B DALIS (nauja)
3b. Mažmeninės prekybos etape siekiant užtikrinti teisingą vartotojo informavimą, produktai turi būti ženklinami standartuose numatytomis nuorodomis. Turi būti nurodoma bent jau:
a) rūšis arba rūšies tipas,
b) produkto kilmė,
c) kategorija.
Pagrindimas
Prekybos rinkoje standartai yra būtina priemonė siekiant užtikrinti rinkos skaidrumą ir produktų kokybę. Dėl šios priežasties būtina nustatyti standartus, kurie užtikrintų vartotojams aiškią informaciją.
Pakeitimas
31
2 STRAIPSNIO 3C DALIS (nauja)
3c. 2001 m. birželio 12 d. Reglamento (EB) Nr. 1148/2001 dėl šviežių vaisių ir daržovių atitikties prekybos standartams patikrinimų 1 nuostatos, susijusios su standartų atitikties kontrole, taikomos iki naujų kontrolės įgyvendinimo nuostatų patvirtinimo.
__________
1 OL L 156, 2001 6 13, p. 9. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 408/2003 (OL L 62, 2003 3 6, p. 8).
Pagrindimas
In base all'attuale regolamentazione, la Commissione ha adottato norme tecniche relativamente al regime di controllo e degli standard di qualità per 35 prodotti di particolare importanza per il mercato comunitario. Considerato che a seguito della riforma saranno trasferite alla Commissione tutte le competenze in materia e che la proposta si limita ad assumere come possibile l'eventualità che la Commissione confermi le disposizioni attualmente in vigore, che prevedono standard obbligatori e precise indicazioni sull’origine dei prodotti ortofrutticoli, è necessario integrare l’articolo 2 della proposta precisando che restano in vigore le disposizioni in materia adottate dalla Commissione nel quadro del regolamento (CE) n. 2200/96 del Consiglio del 28 ottobre 1996 relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore degli ortofrutticoli.
Pakeitimas
32
3 STRAIPSNIO 1 DALIES A PUNKTAS
a) įsteigtas (įsteigta) ūkininkų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 2 straipsnio a dalyje, auginančių vieną ar kelis Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje išvardytus produktus, iniciatyva;
a) įsteigtas (įsteigta) ūkininkų, apibrėžtų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 2 straipsnio a dalyje, auginančių vieną ar kelis šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje nurodytus produktus, iniciatyva;
Pagrindimas
Dabartiniame vaisių ir daržovių BRO reglamente (EB/2200/96) numatomas gamintojų organizacijų steigimasis ir tiksliai nurodomi jų veiklos sektoriai (vaisiai ir daržovės, perdirbti skirti produktai, grybai, citrusiniai vaisiai ir t. t.).
Remdamosi šiuo reglamentu, perdirbti skirtų vaisių ir daržovių sektoriuje įsisteigė daug gamintojų organizacijų, kurios dalyvauja pasiūlos struktūrizavime, būtent derėdamosi su perdirbimo įmonėmis.
Todėl būtina, kad naujajame reglamente būtų nedviprasmiškai nurodyta, kad esamos perdirbamų vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijos galės ir toliau veikti ir kad bus galima steigti naujų GO.
Pakeitimas
33
3 STRAIPSNIO 1 DALIES B PUNKTO III PAPUNKTIS
iii) mažinti gamybos išlaidas ir stabilizuoti gamintojo kainas;
iii) optimizuoti gamybos išlaidas ir stabilizuoti gamintojo kainas;
Pakeitimas
34
3 STRAIPSNIO 1 DALIES B PUNKTO IVA PAPUNKTIS (naujas)
iva) skatinti sertifikuotos kokybės produkcijos gamybą.
Pagrindimas
Turi būti skatinama sertifikuotos kokybės produkcijos gamyba, nes tai padėtų atskirti Europoje pagamintus produktus nuo produktų, importuotų iš trečiųjų šalių. Produkto kilmės kontrolės nuorodos (pranc. „appellation d'origine contrôlée“) ir kitos etiketės Europos vartotojui sudaro pridėtinę vertę.
Pakeitimas
35
3 STRAIPSNIO 2 DALIES 1 PASTRAIPOS a PUNKTAS
a) taikyti gamintojų organizacijos priimtas taisykles, susijusias su duomenų apie gamybą teikimu, pačia gamyba, pardavimu ir aplinkos apsauga;
(Šis pakeitimas variantui lietuvių kalba įtakos neturi)
Pagrindimas
Šis pakeitimas variantui lietuvių kalba įtakos neturi .
Pakeitimas
36
3 STRAIPSNIO 2 DALIES 1 PASTRAIPOS e PUNKTAS
e) mokėti įstatuose numatytus finansinius įnašus 7 straipsnyje numatytam veiklos fondui sukurti ir papildyti.
Išbraukta.
Pagrindimas
Ši nuostata prieštarauja 7 straipsnio 1 dalies a punktui, nes jeigu gamintojų organizacija nusprendžia bendrai finansuoti veiklos fondus, jai priklausantys gamintojai nuo šios prievolės atleidžiami.
Pakeitimas
37
3 STRAIPSNIO 2 DALIES 2 PASTRAIPOS C PUNKTAS
c) jei gamintojų organizacija leidžia, parduoti per savo gamintojų organizacijos paskirtą kitą gamintojų organizaciją produktus, kurių dėl jų savybių paprastai tos organizacijos komercinė veikla neapima.
c) jei gamintojų organizacija leidžia, parduoti, jiems patiems arba per savo gamintojų organizacijos paskirtą kitą gamintojų organizaciją , produktus, kurių dėl jų savybių paprastai tos organizacijos komercinė veikla neapima.
Pakeitimas
38
3 STRAIPSNIO 2A DALIS (nauja)
2a. Pagal šį reglamentą gamintojų organizacijų asociacija – bet kuris juridinis asmuo, sudarytas iš dviejų ar daugiau pripažintų gamintojų organizacijų, siekiančių tokių tikslų:
a) savo narių vardu valdyti 7 straipsnyje nurodytą veiklos fondą ir rengti, pristatyti ir įgyvendinti 8 straipsnyje minimas veiklos programas;
b) valdyti rinkos krizes;
c) pagal 5 straipsnio nuostatas narių pavedimu vykdyti kitą veiklą.
Pakeitimas
39
4 STRAIPSNIO 1 DALIS
1. Valstybės narės, įgyvendindamos šį reglamentą, gamintojų organizacijomis pripažįsta visas tokio pripažinimo prašančias gamintojų grupes su sąlyga, kad:
1. Valstybės narės, įgyvendindamos šį reglamentą, gamintojų organizacijomis pripažįsta visas tokio pripažinimo prašančias gamintojų grupes su sąlyga, kad:
a) jos atitinka 3 straipsnyje nustatytus reikalavimus ir pateikia atitinkamus įrodymus, įskaitant patvirtinimą, kad jos turi minimalų narių skaičių ir atitinka parduodamų produktų apimties minimumą, kurį nustato valstybės narės;
a) jos atitinka 3 straipsnyje nustatytus reikalavimus ir pateikia atitinkamus įrodymus, įskaitant patvirtinimą, kad jos turi minimalų narių skaičių ir atitinka parduodamų produktų apimties minimumą, kurį nustato valstybės narės;
b) yra pakankamai įrodymų, kad jos gali vykdyti savo veiklą tinkamai, laiku, veiksmingai ir reikiamai sutelktu tiekimo lygiu;
b) yra pakankamai įrodymų, kad jos gali vykdyti savo veiklą tinkamai, laiku, veiksmingai ir reikiamai sutelktu tiekimo lygiu;
c) jos veiksmingai įgalina savo narius gauti techninę pagalbą naudojant aplinkos apsaugos atžvilgiu patikimus auginimo būdus;
c) jos teikia savo nariams techninę pagalbą naudojant aplinkos apsaugos atžvilgiu patikimus auginimo būdus;
d) jos veiksmingai aprūpina savo narius , jei to reikia , techninėmis jų produktų laikymo, pakavimo ir pardavimo priemonėmis ir užtikrina tinkamą jų veiklos komercinį ir biudžetinį valdymą.
d) jos disponuoja techninėmis ir žmogiškosiomis jų produktų laikymo, pakavimo ir pardavimo priemonėmis ir užtikrina tinkamą jų veiklos komercinį ir biudžetinį valdymą.
Pagrindimas
Gamintojų organizacijų atleidimas nuo prievolės teikti tiesioginę techninę pagalbą ir priemones, būtinas siekiant jų tikslų, kaip daroma 1 dalies c ir d punktuose, prieštarauja tikslui remti stiprias organizacijas, gebančias teikti paslaugas ir sukurti kuo didesnę produkcijos pridėtinę vertę. Todėl nepageidautina į šiuos aspektus įvesti daugiau lankstumo, nes tai galėtų paskatinti fiktyvių gamintojų organizacijų, kurios siektų tik pasinaudoti veiklos programoms skiriama parama, steigimąsi. Priešingai, reikėtų taisyti šiuos punktus, galinčius sukurti interpretavimo problemų, kaip buvo padaryta Reglamento (EB) Nr. 2200/1996 atveju.
Pakeitimas
40
4 STRAIPSNIO 2 DALIS
2. Valstybės narės, įgyvendindamos šį reglamentą, gamintojų organizacijomis taip pat gali pripažinti gamintojų organizacijas, kurios neatitinka 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų reikalavimų, jeigu:
2. Vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 2200/96 iki 2007 m. gruodžio 31 d. pripažintoms gamintojų organizacijoms nustatomas dvejų metų pereinamasis laikotarpis, skaičiuojamas nuo 2008 m. sausio 1 d., jeigu jos ir toliau atitiks atitinkamų Reglamento (EB) Nr. 2200/96 straipsnių reikalavimus. Asociacijos, pripažintos anksčiau pagal Reglamentą (EB) Nr. 2200/96, laikomos pripažintomis iki pripažinimo plano įgyvendinimo laikotarpio pabaigos.
a) jos veikė iki 1996 m. lapkričio 21 d.;
b) jos buvo pripažintos pagal Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1035/72 iki 1997 m. sausio 1 d.
Kiti 3 straipsnyje nustatyti reikalavimai, tam tikrais atvejais išskyrus 1 dalies c punktą, ir šio straipsnio 1 dalyje nustatyti reikalavimai yra taikomi gamintojų organizacijoms, pripažintoms pagal šios dalies pirmą pastraipą.
Pakeitimas
41
4 STRAIPSNIO 3A DALIS (nauja)
3a. Valstybės narės nustato pripažintų gamintojų organizacijų asociacijų pripažinimo sąlygas.
Pakeitimas
42
5 STRAIPSNIO 1 DALIS
1. Valstybė narė gali leisti gamintojų organizacijoms perduoti savo įgaliojimus gamintojų organizacijų asociacijoms, kurių narės jos yra, jeigu valstybė narė mano, kad tokia asociacija yra pajėgi veiksmingai naudotis tokiais įgaliojimais.
1. Valstybė narė gali leisti gamintojų organizacijoms perduoti savo įgaliojimus pripažintoms gamintojų organizacijų asociacijoms, kurių narės jos yra, arba tam tikromis sąlygomis, kurias dar reikia nustatyti, pagalbinėms organizacijoms, jeigu valstybė narė mano, kad tokia asociacija yra pajėgi veiksmingai naudotis tokiais įgaliojimais.
Pakeitimas
43
6 STRAIPSNIO PAVADINIMAS
Naujos valstybės narės
Naujos valstybės narės, nutolę regionai ir salos
Pagrindimas
Kuriant organizacines struktūras nutolę regionai, pvz., Egėjo jūros salos, susiduria su objektyviais sunkumais. Be to, šiuose regionuose, patiriančiuose ir aprūpinimo problemų, svarbu palaikyti tam tikrą gamybos lygį, kad jie galėtų patenkinti savo maisto produktų poreikius. Kadangi gamintojų organizacijos yra BRO kertinis akmuo, šiems regionams taikoma tvarka turėtų skirtis nuo bendrųjų pripažinimo taisyklių, taikomų kitiems 15 ES valstybių narių regionams.
Pakeitimas
44
6 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPA
1. Valstybių narių, kurios įstojo į Bendriją 2004 m. arba vėliau, gamintojų organizacijoms gali būti leista taikyti ne ilgesnį kaip penkerių metų pereinamąjį laikotarpį 4 straipsnyje nustatytoms pripažinimo sąlygoms įvykdyti.
1. Valstybių narių, kurios įstojo į Bendriją 2004 m. arba vėliau, ir Egėjo jūros salų (reglamentas ...) gamintojų organizacijoms gali būti leista taikyti ne ilgesnį kaip penkerių metų pereinamąjį laikotarpį 4 straipsnyje nustatytoms pripažinimo sąlygoms įvykdyti.
Pagrindimas
Kuriant organizacines struktūras nutolę regionai, pvz., Egėjo jūros salos, susiduria su objektyviais sunkumais. Be to, šiuose regionuose, patiriančiuose ir aprūpinimo problemų, svarbu palaikyti tam tikrą gamybos lygį, kad jie galėtų patenkinti savo maisto produktų poreikius. Kadangi gamintojų organizacijos yra BRO kertinis akmuo, šiems regionams taikoma tvarka turėtų skirtis nuo bendrųjų pripažinimo taisyklių, taikomų kitiems 15 ES valstybių narių regionams.
Pakeitimas
45
6A STRAIPSNIS (naujas)
6a straipsnis
Pripažinimo planų finansavimas
1. 6 straipsnio 2 dalies a punkte minima pagalba teikiama fiksuoto dydžio paramos forma.
2. Šios paramos kiekvienai gamintojų organizacijai suma nustatoma atsižvelgiant į jos per metus parduodamos produkcijos vertę ir yra lygi:
a) atitinkamai 10 proc., 10 proc., 8 proc., 6 proc. ir 4 proc. pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais parduotos produkcijos vertės, kuri neviršija 2 000 000 eurų, ir
a) atitinkamai 5 proc., 5 proc., 4 proc., 3 proc. ir 3 proc. pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais parduotos produkcijos vertės, viršijančios 2 000 000 eurų.
3. Komisija taikymo reglamentuose nustato kiekvienai gamintojų organizacijai teikiamos paramos viršutines ribas ir mokėjimo tvarką.
Pagrindimas
Šiame straipsnyje konkretizuojamos 6 straipsnio nuostatos, atsižvelgiant į tai, kad kompensuotinų išlaidų ribos jau nustatytos finansinės pažymos punkte „GO išankstinis pripažinimas“ (30–40 milijonų eurų per metus). Dėl to paramos sumos, šuo metu numatytos Komisijos reglamento (EB) Nr. 1943/2003 3 straipsnyje, padvigubinamos. Atsižvelgiant į jos dydį, matomumo tikslais derėtų šį straipsnį įterpti į Tarybos bazinį reglamentą, o ne į Komisijos taikomuosius reglamentus, kuriuose daugiausia dėmesio bus skiriama grynai administraciniams aspektams.
Pakeitimas
46
7 STRAIPSNIO 1 DALIES a PUNKTAS
a) narių arba pačios gamintojų organizacijos finansinių įnašų;
a) narių arba pačios gamintojų organizacijos finansinių įnašų; šiuo atveju valstybės narės gali nustatyti, iš kur gaunami gamintojų organizacijų įnašai;
Pagrindimas
Derėtų neriboti gamintojų organizacijų įnašų kilmės, kadangi šiuo metu jie gali būti formuojami tik iš nuosavų išteklių, o konkrečiai – iš jų produktų pardavimo. Tokiomis sąlygomis, jeigu, kaip tikimasi, paslaugų, kurias turės teikti gamintojų organizacijos, ateityje daugės ir lėšų kilmė bus labai skirtinga, apskaitos ir finansų valdymas bus išsamesnis. Galų gale papildoma problema nustatyti lėšų kilmę buhalteriniu požiūriu praktiškai trukdo gamintojų organizacijoms mokėti įmokas. Patirtis rodo, kad nors pagal galiojančius reglamentus leidžiama didesnė lėšų įvairovė, dėl galiojančių apribojimų šia galimybe praktiškai nesinaudojama.
Pakeitimas
47
7 STRAIPSNIO 2 DALIS
2. Veiklos fondai naudojami valstybių narių pagal 12 straipsnį patvirtintoms veiklos programoms finansuoti.
2. Veiklos fondai naudojami valstybių narių pagal 12 straipsnį patvirtintoms veiklos programoms finansuoti ir pagal 12a straipsnį saugos fondui finansuoti.
Pagrindimas
Siekiant užtikrinti daugiametį šio fondo valdymą, reikalinga su veiklos programomis nesusijusi krizių prevencijos ir valdymo priemonė.
Pakeitimas
48
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPOS BA PUNKTAS (naujas)
ba) skatinti vartotojų apsaugos priemones;
Pakeitimas
49
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPOS EA PUNKTAS (naujas)
ea) skatinti kilmės žymėjimą ir geografines nuorodas;
Pagrindimas
Turi būti skatinama sertifikuotos kokybės produkcijos gamyba, nes tai padėtų atskirti Europoje pagamintus produktus nuo produktų, importuotų iš trečiųjų šalių. Produkto kilmės kontrolės nuorodos (pranc. „appellation d'origine contrôlée“) ir kitos etiketės Europos vartotojui sudaro pridėtinę vertę.
Pakeitimas
50
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPOS EB PUNKTAS (naujas)
eb) geriau pritaikyti pasiūlą ir paklausą, prireikus įgyvendinti restruktūrizavimo programas;
Pagrindimas
Tobulinant gaminių kokybę ir prekybą, kai kuriais atvejais reikia geriau pritaikyti pasiūlą ir paklausą.
Pakeitimas
51
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPOS F PUNKTAS
f) valdyti krizes.
Išbraukta.
Pagrindimas
La gestione della crisi non può essere inserita nei programmi operativi. Le crisi sono eventi non prevedibili e le misure per farvi fronte non possono essere oggetto di una programmazione predisposta nell'anno precedente a quello in cui si realizza il programma operativo. Inoltre, se introdotte nei programmi operativi, tali misure di crisi andrebbero a sottrarre risorse ad altre azioni. Infine va considerato che le misure relative alle crisi di mercato devono essere accessibili a tutti i produttori, e non solo ai soci delle organizzazioni di produttori. La gestione della crisi dovrebbe essere inserita, insieme alle altre misure strutturali, come spese di funzionamento, personale o acquisto di macchinari, nei programmi di sviluppo rurale, lasciando nei piani operativi quelle misure che, avendo un'incidenza diretta sui soci, rendano le organizzazioni di produttori più attraenti per questi ultimi.
Pakeitimas
52
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPOS FA PUNKTAS (naujas)
fa) imtis priemonių perdirbti produkciją, kad ją būtų galima naudoti kaip biodegalus.
Pagrindimas
Naujų prekių realizavimo rinkų paieška galėtų tapti viena iš veiklos programų skatinimo priemonių.
Pakeitimas
53
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPOS FB PUNKTAS (naujas)
fb) vykdyti mokymą,
Pagrindimas
Mokymo veiksmais veiklos programų tikslai papildomi dėl to, kad jie nelaikomi rinkos krizių valdymo priemone.
Pakeitimas
54
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPOS FC PUNKTAS (naujas)
fc) apdrausti derlius.
Pagrindimas
Siūloma derliaus draudimą priskirti bendriesiems tikslams, kadangi šis tikslas susijęs ne vien su „rinkos“ krizių valdymu ir apima ir kitas rizikos rūšis.
Pakeitimas
55
8 STRAIPSNIO 1 DALIES 2 PASTRAIPA
Krizių valdymu siekiama išvengti krizių vaisių ir daržovių rinkose arba jas įveikti, šiuo atžvilgiu jis apima:
Išbraukta.
a) pašalinimą iš rinkos;
b) neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimą arba derliaus nenuėmimą;
c) pardavimo rėmimą ir viešinimą;
d) mokymo priemones;
e) derliaus draudimą;
f) paramą savitarpio fondų steigimo administracinėms išlaidoms padengti.
Pagrindimas
Kuriant veiklos programų struktūrą buvo numatyta, kad iš jų bus finansuojamos sektoriaus ekonominės struktūros stiprinimo priemonės. Dabartinė metinio programavimo procedūra nesuderinama su krizių prevencijos ir valdymo tikslu, kadangi tam reikia greitos reakcijos, o sėkmingos prekybos metais turi būti formuojamas rezervas. Dėl to, siekiant užtikrinti daugiametį šio fondo valdymą, būtina į vaisių ir daržovių BRO įtraukti su veiklos programomis nesusijusią krizių prevencijos ir valdymo priemonę.
Pakeitimas
56
8 STRAIPSNIO 3 DALIS
3. Investicijos, kurios didina spaudimą aplinkai, leidžiamos tik tais atvejais, kai įdiegiamos veiksmingos aplinkos apsaugos nuo tokių spaudimo veiksnių priemonės.
Išbraukta.
Pagrindimas
Nederėtų įvesti tokio apribojimo, nes jis per griežtas, kad būtų taikomas investicijoms iš veiklos programų lėšų.
Pakeitimas
57
8 STRAIPSNIO 4 DALIS
4. Veiksmų programose turi būti numatyta veiksmų, kuriais jauni žmonės vietos, regiono ar nacionaliniu lygmeniu būtų skatinami vartoti daugiau vaisių ir daržovių.
4. Veiksmų programose savanoriškai gali būti numatyta veiksmų, kuriais ypač jauni vartotojai vietos, regiono ar nacionaliniu lygmeniu būtų skatinami vartoti daugiau vaisių ir daržovių , t. y. specialiųjų veiksmų, kurių tikslas – skatinti kasdien vartoti šiuos produktus mokymo įstaigose .
Pakeitimas
58
8 STRAIPSNIO 4A DALIS (nauja)
4a. Įgyvendindamos 11 straipsnyje numatytas nacionalines strategijas, valstybės narės gali sudaryti sąrašą veiksmų, kurie negali būti remiami iš tam tikro gamybos regiono ar zonos, nustatytos pagal joje vyraujančias specialiąsias struktūrines sąlygas, gamintojų organizacijų veiklos fondų.
Pagrindimas
Remiantis ankstesniais pakeitimais, valstybės gali laisvai nustatyti veiklos fondų prioritetus.
Pakeitimas
59
9 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPA
1. Bendrijos finansinė parama yra lygi gamintojų narių faktiškai sumokėtų finansinių įnašų sumai, tačiau negali viršyti 50 proc. faktiškai patirtų išlaidų.
1. Bendrijos finansinė parama yra lygi gamintojų narių faktiškai sumokėtų finansinių įnašų sumai, tačiau negali viršyti 50 proc. faktiškai patirtų išlaidų , susijusių su veiklos programomis ir 12a straipsnio 2 dalyje nustatytomis sąlygomi su saugos fondu.
Pagrindimas
Dėl krizių valdymo veiksmų neturi būti mažinamas finansavimas, skiriamas veiklos programose numatytiems struktūriniams veiksmams. Krizių prevencijos ir valdymo fondas turi būti nepriklausomas nuo veiklos programų ir finansuojamas iš kitų papildomų biudžeto išteklių.
Pakeitimas
60
9 STRAIPSNIO 1 DALIES 2 PASTRAIPA
Bendrijos finansinė parama negali viršyti 4,1 proc. kiekvienos gamintojų organizacijos rinkoje parduodamos produkcijos vertės.
Bendrijos finansinė parama negali viršyti 6 proc. kiekvienos gamintojų organizacijos rinkoje parduodamos produkcijos vertės.
Pagrindimas
Nors įgyvendinant reformą GO tenka vykdyti naujas sudėtingas užduotis, turi būti išlaikyta Bendrijos paramos viršutinė procentinė riba, lygi 4,1 proc. kiekvienos organizacijos rinkoje parduotos produkcijos vertės. Dėl to sumažėtų GO finansinės galimybės: jeigu, kaip siūlo Komisija, būtų finansuojama iki 60 proc., jų perkamoji galia galėtų sumažėti apie 17 proc. Dėl to reikia Bendrijos paramos viršutinę ribą padidinti 6 proc. parduodamos produkcijos vertės.
Pakeitimas
61
9 STRAIPSNIO 1 DALIES 2A PASTRAIPA (nauja)
Papildoma Bendrijos finansinė parama gali būti gaunama iš nacionalinio rezervo, numatyto Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnyje, išlaikant 0,5 proc. kiekvienai valstybei narei skiriamų sumų viršutinę ribą, įskaitant šio reglamento 12a straipsnyje numatomą saugos fondą. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo susidomėjimą šiuo papildomu finansavimu ir į jį atsižvelgia rengdamos 11 straipsnyje numatytas nacionalines strategijas.
Pagrindimas
Siekiant laikytis pasiūlymo biudžetinio neutralumo principo, valstybėms narėms suteikiama galimybė pasinaudoti Reglamento Nr. 1782/2003 42 straipsnyje numatytu teisių į išmokas nacionaliniu rezervu, jeigu jos mano, kad veiklos fondams skirtos priemonės nepakankamos. Dėl tos priežasties papildomos išlaidos, gaunamos padidinus veiklos fondų viršutines ribas arba tam tikrais atvejais valstybei įsteigus garantijų fondą, gali būti padengtos iš rezervo lėšų, nustačius 0,5 proc. bendrąją viršutinę ribą.
Pakeitimas
62
9 STRAIPSNIO 1 DALIES 2B PASTRAIPA (nauja)
Tačiau finansinės paramos dydis ribojamas tik tada, kai 2 dalyje numatytais atvejais išlaidų procentinė dalis išauga iki 60 proc.
Pagrindimas
Jeigu Bendrijos bendrojo finansavimo normą padidinsime iki 60 proc., turi būti taikoma maksimali riba. Siekdamos, kad kai kuriems veiksmams būtų skiriama 60 proc. paramos suma, GO turėtų arba atsisakyti vykdyti dalį kitų veiksmų, kurių veiklos programoje numatyta finansavimo maksimali riba yra 50 proc., arba pačios finansuoti daugiau kaip 50 proc. sumos, prieštaraudamos teisės normoms, kurios GO užtikrina mažiausiai 50 proc. grąžinimą.
Pakeitimas
63
9 STRAIPSNIO 2 DALIES A PUNKTAS
a) ją pateikia kelios Bendrijos gamintojų organizacijos, veikiančios skirtingose valstybėse narėse ir įgyvendinančios tarptautines schemas;
a) ją pateikia kelios Bendrijos gamintojų organizacijos, vykdančios bendrus veiksmus arba veikiančios skirtingose valstybėse narėse ir įgyvendinančios tarptautines schemas;
Pagrindimas
Siūlomas iki 60 proc. kai kurių veiklos programų arba programų dalių finansavimo mechanizmas, išlaikant 4,1 proc. Bendrijos paramos viršutinę ribą, prieštarauja skatinimo tikslui, nes jį taikant GO perkamoji galia sumažėtų apie 17 proc. (nuo 8,2 proc. iki 6,83 proc. = –1,37 proc. rinkoje parduotos produkcijos vertės). Reikia išplėsti 9 straipsnio 2 dalyje numatytų iki 60 proc. finansuotinų priemonių spektrą ir a punkte įrašyti bendruosius veiksmus, vykdomus dviejų ar daugiau GO.
Pakeitimas
64
9 STRAIPSNIO 2 DALIES C PUNKTAS
c) joje numatoma tik konkreti parama ekologiškų produktų gamybai, kurią reglamentuoja Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2092/91;
c) joje numatomi veiksmai, kurių tikslas – konkreti parama ekologiškų produktų gamybai, kurią reglamentuoja Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2092/91 , ir 8 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje numatyti veiksmai arba veiksmai, skirti remti integruotą vaisių ir daržovių gamybą, vadovaujantis valstybėse narėse galiojančiomis taisyklėmis, kurios reglamentuoja šio tipo gamybą, kadangi šioje srityje nėra specialųjų Bendrijos taisyklių ;
Pagrindimas
Reikia išplėsti 9 straipsnio 2 dalyje numatytų iki 60 proc. finansuotinų priemonių spektrą, įtraukiant veiksmus, skatinančius aplinkai nekenksmingų išteklių ir technologijų naudojimą.
Pakeitimas
65
9 STRAIPSNIO 2 DALIES F PUNKTAS
f) ją pateikia valstybės narės, kurioje gamintojų organizacijos rinkoje parduota mažiau nei 20 proc. vaisių ir daržovių produkcijos, gamintojų organizacija;
f) ją pateikia valstybės narės, kurioje gamintojų organizacijos rinkoje parduota mažiau nei 20 proc. vaisių ir daržovių produkcijos, gamintojų organizacija arba gamintojų organizacija, veikianti regione, kur mažiau kaip 20 proc. vaisių ir daržovių produkcijos rinkoje parduoda gamintojų organizacijos arba gamintojų organizacija, pripažinta dar prieš įsigaliojant šiam reglamentui, kurios daugiau kaip 50 proc. rinkoje parduodamos produkcijos vertės gaunama iš paramos perdirbamai produkcijai pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/96 ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2202/96.
Pagrindimas
Reikia išplėsti iki 60 proc. finansuojamų programų taikymo sritį, siekiant paskatinti jungimąsi į asociacijos, bent jau tuose regionuose ar valstybėse narėse, kurių GO neužima pakankamų rinkos dalių.
Pakeitimas
66
9 STRAIPSNIO 2 DALIES ga PUNKTAS (naujas)
ga) ją pateikia produkto, kurio gamintojams būdingas neaukštas asocijavimosi lygmuo, pripažinta gamintojų organizacija.
Pakeitimas
67
9 STRAIPSNIO 2 DALIES gb PUNKTAS (naujas)
gb) ją pateikia produkto, kuris vietos ar regiono mastu turi didelę ekonominę ar ekologinę reikšmę ir kuriuo prekiaujant Bendrijos rinkoje kyla ilgalaikių sunkumų, ypač dėl tarptautinės konkurencijos, pripažinta gamintojų organizacija;
Pagrindimas
Reikia skatinti gamintojų organizacijų, susiduriančių su stipria išorės konkurencija, veiksmus. Reglamento (EB) Nr. 2200/96 17 straipsnyje buvo numatyta galimybė imtis su šiais gaminiais susijusių specialių priemonių, kuri panaikinta nagrinėjamu pasiūlymu.
Pakeitimas
218
9 STRAIPSNIO 2 DALIES GC PUNKTAS (naujas)
gc) ją pateikia pripažinta gamintojų organizacija.
Pagrindimas
Siūlomas iki 60 proc. kai kurių veiklos programų arba programų dalių finansavimo mechanizmas, išlaikant 4,1 proc. Bendrijos paramos viršutinę ribą, prieštarauja skatinimo tikslui, nes jį taikant GO perkamoji galia sumažėtų apie 17 proc. (nuo 8,2 proc. iki 6,83 proc. = –1,37 proc. rinkoje parduotos produkcijos vertės). Reikia išplėsti 9 straipsnio 2 dalyje numatytų iki 60 proc. finansuotinų priemonių spektrą, įrašant h punktą dėl pripažintos GO pateikiamų programų.
Pakeitimas
69
9 STRAIPSNIO 2 DALIES 1A PASTRAIPA (nauja)
1 dalies 2 pastraipoje numatyta viršutinė riba netaikoma Bendrijos finansinės paramos daliai, viršijančiai 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytą viršutinę ribą.
Pagrindimas
Nors įgyvendinant reformą GO tenka vykdyti naujas sudėtingas užduotis, turi būti išlaikyta Bendrijos paramos viršutinė procentinė riba, lygi 4,1 proc. kiekvienos organizacijos rinkoje parduotos produkcijos vertės. Dėl to sumažėtų GO finansinės galimybės: jeigu, kaip siūlo Komisija, būtų finansuojama iki 60 proc., jų perkamoji galia galėtų sumažėti apie 17 proc.Dėl to reikia Bendrijos paramos viršutinę ribą padidinti 6 proc. parduodamos produkcijos vertės.
Pakeitimas
70
9 STRAIPSNIO 3 DALIS
3. 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyta procentinė reikšmė yra 100 proc. tais atvejais, kai vaisiai ir daržovės, sudarantys ne daugiau kaip 5 proc. rinkoje parduodamos kiekvienos gamintojų organizacijos produkcijos, yra pašalinami iš rinkos vienu iš šių būdų:
Išbraukta.
a) nemokamai paskirstomi tam tikslui valstybių narių patvirtintoms labdaros organizacijoms ir fondams naudoti savo veikloje padedant asmenims, kurių teisę į valstybės paramą pripažįsta nacionalinė teisė, ypač dėl to, kad jiems trūksta būtinų pragyvenimo lėšų;
b) nemokamai paskirstomi bausmių atlikimo įstaigoms, mokykloms ir viešosioms švietimo institucijoms bei vaikų atostogų stovykloms, taip pat ligoninėms ir senelių namams, kuriuos nurodo valstybės narės, kurios imasi visų būtinų priemonių užtikrinti, kad šitaip paskirstomi kiekiai papildytų tų įstaigų paprastai perkamus kiekius.
Pagrindimas
Rinkos krizių valdymo priemonės į GO veiklos programas neįtraukiamos. Jos finansuojamos iš specialaus fondo.
Pakeitimas
71
11 STRAIPSNIO 1 DALIS
1. Valstybės narės nustato nacionalinę strategiją, pagal kurią nustatomos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių sąlygos. Šioje strategijoje visų pirma numatoma, kad šioms priemonėms skiriama ne mažiau kaip 20 proc. bendrų veiklos programos išlaidų.
1. Valstybės narės nustato nacionalinę strategiją, pagal kurią nustatomos 8 straipsnio 2 dalyje nurodytų priemonių sąlygos.
Valstybės narės savo siūlomą strategiją pateikia Komisijai, kuri gali paprašyti ją per tris mėnesius pakeisti, jei ji nustato, kad tas pasiūlymas neleidžia pasiekti tikslų, numatytų Sutarties 174 straipsnyje bei Bendrijos programoje politikos ir veiklos aplinkos ir nuoseklios plėtros srityse. Darant konkrečias pagal veiklos programas remiamas investicijas, taip pat turi būti siekiama šių tikslų.
Pakeitimas
72
11 STRAIPSNIO 2 DALIES ĮVADINĖ DALIS
2. Valstybės narės parengia nacionalinę tvarių veiklos programų vaisių ir daržovių rinkoje strategiją. Tokioje strategijoje turėtų būti šios dalys:
2. Remdamosi Komisijos nustatytomis programų rengimo ir vertinimo gairėmis, valstybės narės parengia nacionalinę tvarių veiklos programų vaisių ir daržovių rinkoje strategiją. Tokioje strategijoje turėtų būti šios dalys:
Pagrindimas
Planuojant veiklos programas svarbu, kad valstybės narės, remdamosi Komisijos nustatytomis kryptimis, parengtų nacionalinę strategiją.
Pakeitimas
73
11 STRAIPSNIO 2 DALIES c PUNKTAS
c) veiklos programų vertinimas;
c) veiklos programų stebėjimas ir vertinimas;
Pagrindimas
Veiklos programų valdymo ir kontrolės supaprastinimas ir gerinimas bei strategiškesnis požiūris į veiklos programų įgyvendinimą yra vieni iš Audito Rūmų nustatytų imperatyvų. Dėl šios priežasties nuostata dėl priežiūros ir stebėjimo formuluojama aiškiau.
Pakeitimas
74
11 STRAIPSNIO 2 DALIES da PUNKTAS (naujas)
da) veiksmai, kurių imamasi siekiant užtikrinti, kad nebus dvigubo finansavimo įgyvendinant kaimo plėtros programas arba nacionaliniu mastu ir įgyvendinant veiklos programas;
Pagrindimas
Veiklos programų valdymo ir kontrolės supaprastinimas ir gerinimas bei strategiškesnis požiūris į veiklos programų įgyvendinimą yra vieni iš Audito Rūmų nustatytų imperatyvų. Dėl šios priežasties nuostata dėl priežiūros ir stebėjimo formuluojama aiškiau.
Pakeitimas
75
11 STRAIPSNIO 2 DALIES db PUNKTAS (naujas)
db) pasirinktinai – veiksmų, kurie negali būti remiami iš veiklos programų, sąrašai pagal atitinkamus gamybos regionus ar zonas 8 straipsnio 4a dalies nuostatose minimais atvejais.
Pagrindimas
Veiklos programų valdymo ir kontrolės supaprastinimas ir gerinimas bei strategiškesnis požiūris į veiklos programų įgyvendinimą yra vieni iš Audito Rūmų nustatytų imperatyvų. Dėl šios priežasties nuostata dėl priežiūros ir stebėjimo formuluojama aiškiau.
Pakeitimas
76
11 STRAIPSNIO 2 DALIES 2 PASTRAIPA
Strategija taip pat turi apimti 1 dalyje nurodytą nacionalinę strategiją.
Išbraukta.
Pakeitimas
77
11 STRAIPSNIO 2 DALIES 2A PASTRAIPA (nauja)
Nacionalinių strategijų projektus valstybės narės teikia Komisijai, kuri užtikrina, kad jie būtų paskelbti jos nustatyta tvarka.
Pakeitimas
78
12 STRAIPSNIO 3A DALIS (nauja)
3a. Galima suderinti paramą iš Bendrijos žemės ūkio fondų EŽŪFKP ir EŽŪGF, o prireikus – ir iš ERPF, jeigu valstybės narės vykdo reikiamą kontrolę, siekdamos išvengti dvigubo veiksmų finansavimo.
Pagrindimas
Šiuo pakeitimu papildomas 1 straipsnio da punkto (naujo) pakeitimas. Galimas dvigubas finansavimo kanalas – iš EŽŪGF (veiklos programos) ir iš EŽŪFKP (išimties tvarka) arba ERPF, padės pagerinti sektoriaus finansavimą, sudarys gamintojų organizacijoms sąlygas prisitaikyti prie augančios vartojimo ir platinimo paklausos bei prie trečiųjų šalių konkurencijos rinkose, kurios tampa vis atviresnės. Kita vertus, siekiant optimizuoti Bendrijos išteklių panaudojimą, būtina, kad valstybės nustatytų konkrečius nesuderinamumo kriterijus.
Pakeitimas
79
12 STRAIPSNIO 3A DALIS (nauja)
3a. Jeigu gamintojų organizacija nenusprendžia kitaip, veiklos programos, parengtos iki 2007 metų ir jau patvirtintos vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 2200/1996, lieka galioti, kol galutinai įvykdomos.
Pakeitimas
80
IIA SKYRIUS (naujas) ir 12A bei 12B STRAIPSNIAI (nauji)
IIa skyrius
Saugos fondas
12a straipsnis
Sąvokos „sudėtinga krizė“ apibrėžtis
Sąvoką „sudėtinga krizė“ apibrėžia kiekviena valstybė narė kiekvieno produkto atveju, atsižvelgdama į produkto pardavimo vertės ir per ankstesnį atitinkamą laikotarpį nustatytos vidutinės vertės skirtumą. Taip pat turėtų būti atsižvelgiama į kainų skirtumus, dėl kurių gali patirti daug žalos visi gamintojai .
12b straipsnis
Saugos fondo veiklos sąlygos
1. Savo nacionalinėse strategijose valstybės narės numato įsteigti saugos fondą, kurio paskirtis – padėti sektoriui išgyventi sudėtingas krizes, pagal tokią tvarką:
a) apie sudėtingas krizes paskelbia valstybės narės ir (arba) regionai ir jas apibrėžia atsižvelgdami į kiekvieną produktą, kurį, remdamosi savo nacionaline strategija, jos pageidauja įtraukti į fondą. Šiuo atveju gamintojų organizacijos, susiderindamos su valstybe nare ir (arba) regionais, gali įgyvendinti visus arba vieną iš šių veiksmų:
– pašalinimą iš rinkos,
– neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimą arba derliaus nenuėmimą,
– rėmimą ir viešinimą,
– mokymo veiksmus,
– rinkos arba pajamų draudimą,
– paramą savitarpio fondų steigimo administracinėms išlaidoms ir gamintojų organizacijų narių įmokoms į šiuos fondus padengti,
– paramą dvejopos paskirties produktams perdirbti.
b) veiksmai, kurių reikia imtis sudėtingų krizių atvejais, taikomi visiems šios antraštinės dalies III skyriuje Komisijos pripažintos (-ų) ekonominės (-ių) zonos (-ų) gamintojams, kurie prisideda prie išlaidų, susijusių su jų dalyvavimu fonde, ir valdymo išlaidų finansavimo;
c) Bendrijos įneša į šį fondą du trečdalius, o likusį trečdalį įneša krizės ištiktų zonų gamintojų organizacijos;
d) kai per numatytą laikotarpį paskelbiama apie sudėtingą krizę, zonų, kurias ištiko krizė, neasocijuoti gamintojai prisideda prie jo finansavimo, papildydami asocijuotiems gamintojams tenkančią dalį, įskaitant valdymo išlaidas;
e) kai per numatytą laikotarpį nepaskelbiama apie sudėtingą krizę, į fondą įtrauktos atitinkamos sumos gali būti perskirtos finansuoti priemonėms, susijusioms su bendraisiais vartojimo skatinimo veiksmais, arba likti fondo rezerve ir būti panaudotos būsimoms kampanijoms.
2. Valstybės narės praneša Komisijai apie saugos fondo įsteigimą ir konkrečias sąlygas kiekvienam produktui. Komisija oficialiai patvirtina fondo įsteigimą ir funkcionavimą.
3. Be 1 dalies c punkto nuostatų, Bendrijos įnašui į saugos fondą gali būti naudojama dalis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnyje numatyto nacionalinio rezervo, pagal šio reglamento 9 straipsnį išlaikant 0,5 proc. kiekvienai valstybei narei skiriamų sumų viršutinę ribą. Valstybės narės praneša Komisijai apie savo susidomėjimą šiuo papildomu finansavimu ir į jį atsižvelgia rengdamos 11 straipsnyje numatytas nacionalines strategijas.
Pakeitimas
81
13 STRAIPSNIO 1 DALIES 1 PASTRAIPA
1. Tais atvejais, kai gamintojų organizacija, veikianti kokioje nors ekonominėje zonoje, kokio nors produkto atžvilgiu yra laikoma atstovaujančia tos zonos gamybai ir gamintojams, suinteresuota valstybė narė gali, gamintojų organizacijos prašymu, nustatyti, kad toje zonoje įsisteigusiems gamintojams, kurie nepriklauso vienai iš anksčiau minėtų organizacijų, yra privalomos šios taisyklės:
1. Tais atvejais, kai gamintojų organizacija arba gamintojų organizacijų asociacija , veikianti kokioje nors ekonominėje zonoje, kokio nors produkto atžvilgiu yra laikoma atstovaujančia tos zonos gamybai ir gamintojams, suinteresuota valstybė narė gali, gamintojų organizacijos prašymu, nustatyti, kad toje zonoje įsisteigusiems gamintojams, kurie nepriklauso vienai iš anksčiau minėtų organizacijų, yra privalomos šios taisyklės:
a) 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytos taisyklės,
a) 3 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytos taisyklės,
b) gamintojų organizacijos priimtos taisyklės dėl pašalinimo iš rinkos .
b) gamintojų organizacijos priimtos krizių prevencijos ir valdymo taisyklės.
Pakeitimas
82
13 STRAIPSNIO 1 DALIES 2 PASTRAIPA
Pirmoji dalis taikoma su sąlyga, kad tos taisyklės:
Pirmoji dalis taikoma su sąlyga, kad tos taisyklės:
a) galiojo bent vienerius prekybos metus,
išbraukta
b) yra įrašytos į išsamų sąrašą I priede,
a) yra įrašytos į išsamų sąrašą I priede,
c) yra nustatomos kaip privalomos ne ilgiau kaip trejiems prekybos metams.
b) yra nustatomos kaip privalomos ne ilgiau kaip trejiems prekybos metams.
Pakeitimas
83
13 STRAIPSNIO 3 DALIS
3. Gamintojų organizacija yra laikoma atstovaujančia, kaip tai suprantama 1 dalyje, kai jos nariai sudaro ne mažiau kaip 50 proc. tos ekonominės zonos, kurioje ji veikia, gamintojų ir jai tenka ne mažiau kaip 60 proc. tos zonos produkcijos.
3. Gamintojų organizacija arba gamintojų organizacijų asociacija yra laikoma atstovaujančia, kaip tai suprantama 1 dalyje, kai jos nariai sudaro ne mažiau kaip 50 proc. tos ekonominės zonos, kurioje ji veikia, gamintojų , o jeigu tai gamintojų organizacijų asociacija – gamintojų organizacijai priklausančių gamintojų , ir jai tenka ne mažiau kaip 60 proc. tos zonos produkcijos.
Pakeitimas
84
13 STRAIPSNIO 5 DALIS
5. Taisyklės negali būti nustatytos kaip privalomos ekologiškų produktų, kuriuos reglamentuoja Reglamentas (EB) Nr. 2092/91, gamintojams, jeigu tokiai priemonei nėra pritarę ne mažiau kaip 50 proc. ekonominės zonos, kurioje gamintojų organizacija veikia ir kurioje gamintojų organizacijai tenka bent 60 proc. produkcijos, gamintojų.
5. Taisyklės negali būti nustatytos kaip privalomos ekologiškų produktų, kuriuos reglamentuoja Reglamentas (EB) Nr. 2092/91, gamintojams, jeigu tokiai priemonei nėra pritarę ne mažiau kaip 50 proc. ekonominės zonos, kurioje gamintojų organizacija arba gamintojų organizacijų asociacija veikia ir kurioje gamintojų organizacijai tenka bent 60 proc. produkcijos, gamintojų.
Pakeitimas
85
16 STRAIPSNIO ĮŽANGINIS SAKINYS
Šiame reglamente „ tarpšakinės organizacijos“ reiškia juridinius asmenis, kurie:
Šiame reglamente „tarpšakinės organizacijos“ reiškia juridinius asmenis, kurie:
Pagrindimas
(Šis pakeitimas variantui lietuvių kalba įtakos neturi.)
Pakeitimas
86
16 STRAIPSNIO A PUNKTAS
a) yra sudaryti iš asmenų, užsiimančių ekonomine veikla, susijusia su produktų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje , gamyba , prekyba arba perdirbimu;
a) yra sudaryti iš asmenų, užsiimančių ekonomine veikla, susijusia su produktų, nurodytų šio reglamento 1 straipsnio 1 dalyje , gamyba ir (arba) prekyba ir (arba) perdirbimu;
Pagrindimas
Tarpšakinės organizacijos, turinčios aiškiai apibrėžtus statusą ir misiją, savaime prisidėjo prie sektoriaus struktūros kūrimo. Iš tiesų šių organizacijų tikslas – lygiomis teisėmis suburti sektorius sudarančių skirtingų pramonės šakų (gamybos, perdirbimo, prekybos) atstovus. Reikia išlaikyti tokio tipo struktūrą.
Tačiau jei reikėtų taikyti Komisijos pasiūlytą tokių organizacijų apibrėžtį, toks lygiateisis atstovavimas nebebūtų įmanomas: tarpšakine organizacija būtų pripažįstama vien gamintojus, o perdirbimo sektoriuje – vien perdirbėjus vienijanti organizacija, o tai būtų nepriimtina.
Todėl būtina grįžti prie apibrėžties, kurioje būtų numatyta, kad norėdama numatyti ir valdyti krizes, tarpšakinė organizacija privalo turėti tiesioginį ryšį ir su žemės ūkio žaliava (gamyba), ir su kita sektoriaus dalimi (prekyba ir/ arba perdirbimu).
Pakeitimas
87
17 STRAIPSNIO 1 DALIES B PUNKTAS
b) atstovauja tame regione ar tuose regionuose didelei vaisių ir daržovių bei iš vaisių ir daržovių perdirbtų produktų gamybos, prekybos ir (arba) perdirbimo įmonių daliai, o daugiau kaip vieno regiono atveju gali įrodyti minimalų atstovavimo mastą kiekviename regione kiekvienai iš jas sudarančių šakų;
b) atstovauja tame regione ar tuose regionuose didelei vaisių ir daržovių bei iš vaisių ir daržovių perdirbtų produktų gamybos ir (arba) prekybos, ir (arba) perdirbimo įmonių daliai, o daugiau kaip vieno regiono atveju gali įrodyti minimalų atstovavimo mastą kiekviename regione kiekvienai iš jas sudarančių šakų;
Pakeitimas
88
19 STRAIPSNIO 3 DALIES A PASTRAIPOS VII PUNKTAS
vii) priemonėmis išsaugoti ekologinę žemdirbystę, taip pat kilmės žymėjimu, kokybės etiketėmis ir geografinėmis nuorodomis;
vii) priemonėmis išsaugoti ekologinę ir integruotąją žemdirbystę, taip pat kilmės žymėjimu, kokybės etiketėmis ir geografinėmis nuorodomis;
Pagrindimas
Siekiant aplinką tausojančios žemdirbystės, kuri yra reformos tikslas, turi būti skatinama kompleksinė gamyba.
Pakeitimas
89
19 STRAIPSNIO 3 DALIES B PUNKTAS
b) galioti bent vienus prekybos rinkoje metus;
b) galioti bent vienus prekybos rinkoje metus , išskyrus krizių prevencijos ir valdymo atvejus ;
Pakeitimas
90
30 STRAIPSNIO 2 DALIS
2. Jei atitinkamos prekių siuntos deklaruota įvežimo kaina yra didesnė nei fiksuota importo vertė, pridėjus Reglamente (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnio 2 dalyje nustatytą maržą, kuri negali viršyti fiksuotos importo vertės daugiau kaip 10 proc., reikalaujama pateikti užstatą, atitinkantį importo muitus, nustatytus remiantis fiksuota importo verte.
2. Jei fiksuota importo vertė yra mažesnė nei įvežimo kaina pagal bendrąjį muito tarifą, importas apmokestinamas papildomu importo muitu, nustatytu bendrajame muitų tarife produktams, kuriems taikomas įvežimo kainos režimas.
Pagrindimas
Pakeitimu siekiama veiksmingos sienų apsaugos.
Pakeitimas
91
30 STRAIPSNIO 3 DALIS
3. Jei atitinkamos siuntos įvežimo kaina išmuitinant nedeklaruojama, taikomas mokestis pagal bendrąjį muitų tarifą priklauso nuo fiksuotos importo vertės arba nustatomas taikant atitinkamas muitų įstatymų nuostatas vadovaujantis sąlygomis, kurios nustatomos laikantis Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.
Išbraukta.
Pagrindimas
Organizacijos, veikiančios gamybos srityje plečiant taisykles, bus gamintojų organizacijų asociacijos, kurių nariai bus ir pripažintos, ir nepripažintos šios rūšies organizacijos. Tai jau dabar išaiškinta galiojančiose taisyklėse dėl gamintojų organizacijų asociacijų pripažinimo.
Pakeitimas
92
31 STRAIPSNIO 2 DALIS
2. Papildomi importo muitai netaikomi, jeigu nėra tikėtina, kad importas sutrikdys Bendrijos rinką arba jeigu poveikis būtų neproporcingas siekiamam tikslui.
Išbraukta.
Pakeitimas
93
35 STRAIPSNIS
Įvežamojo perdirbimo susitarimų taikymo sustabdymas
Įvežamojo perdirbimo susitarimų taikymo panaikinimas
Siekiant tinkamai vykdyti bendrą produktų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, rinkų organizavimą, Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti visiškai arba iš dalies uždrausta šiems produktams taikyti įvežamojo perdirbimo susitarimus.
Siekiant tinkamai vykdyti bendrą produktų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, rinkų organizavimą, draudžiama šiems produktams taikyti įvežamojo perdirbimo susitarimus atitinkamos valstybės narės prašymu
Pagrindimas
Buvo įrodyta, kad, remiantis šia sistema, neįmanoma kontrolė, todėl ji gali skatinti sukčiavimą.
Pakeitimas
94
35A STRAIPSNIS (naujas)
35a straipsnis
Eksporto grąžinamosios išmokos
Jeigu iškyla būtinybė, siekiant sudaryti sąlygas Reglamento Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų ekonomiškai reikšmingam eksportui, remiantis šių produktų tarptautinės prekybos kainomis ir laikantis ribų, numatytų pagal Sutarties 228 straipsnį sudarytuose susitarimuose, šių kainų ir Bendrijos rinkoje taikomų kainų skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.
Pagrindimas
Eksporto grąžinamosios išmokos už vaisius ir daržoves yra visiškai pagrįstos atsižvelgiant į Bendrijos lengvatas, teikiamas tokiems trečiųjų šalių produktams, ir nuolat augančią tarptautinę konkurenciją. Be to, eksporto grąžinamųjų išmokų panaikinimas arba sustabdymas lieka atviras Dohos derybų klausimas ir jų panaikinimas artimiausiu metu atsižvelgiant į derybų strategiją nėra rekomenduotinas.
Pakeitimas
95
37 STRAIPSNIS
Išorinio perdirbimo tvarkos sustabdymas
Išorinio perdirbimo tvarkos panaikinimas
Siekiant tinkamai vykdyti bendrą produktų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, rinkų organizavimą Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti visiškai arba iš dalies uždrausta šiems produktams taikyti išvežamojo perdirbimo tvarką.
Siekiant tinkamai vykdyti bendrą produktų, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, rinkų organizavimą draudžiama šiems produktams taikyti išvežamojo perdirbimo tvarką.
Pagrindimas
Buvo įrodyta, kad, remiantis šia sistema, neįmanoma kontrolė, todėl ji gali skatinti sukčiavimą.
Pakeitimas
96
V ANTRAŠTINĖS DALIES III SKYRIAUS IIA SKIRSNIO (NAUJAS) 37A STRAIPSNIS (NAUJAS)
IIA SKIRSNIS
E ksporto grąžinamosios išmokos
37a straipsnis
Eksporto grąžinamųjų išmokų nustatymas ir suteikimas
1. Jeigu iškyla būtinybė, siekiant sudaryti sąlygas Reglamento Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų ekonomiškai patikimam eksportui, remiantis šių produktų tarptautinės prekybos kainomis ir laikantis ribų, numatytų pagal Sutarties 228 straipsnį sudarytuose susitarimuose, šių kainų ir Bendrijos rinkoje taikomų kainų skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.
2. Kiekiams, už kuriuos gali būti skiriama eksporto grąžinamoji išmoka, paskirstyti turi būti patvirtintas toks būdas, kuris:
a) geriausiai atitinka produkto pobūdį ir padėtį atitinkamoje rinkoje ir kurį taikant įmanoma kuo veiksmingiau panaudoti turimus išteklius bei deramai atsižvelgti į Bendrijos eksporto efektyvumą ir struktūrą, nesukeliant diskriminacijos tarp didelių ir mažų ūkio subjektų;
b) administravimo atžvilgiu ūkio subjektams yra mažiausiai sudėtingas administruoti;
c) nesukelia diskriminacijos tarp suinteresuotų ūkio subjektų.
3. Grąžinamosios išmokos yra tokios pačios visoje Bendrijoje.
Prireikus atsižvelgiant į tarptautinės prekybos būklės arba specialiuosius tam tikrų rinkų reikalavimus, grąžinamoji išmoka už kokį nors produktą gali skirtis priklausomai nuo produkto paskirties vietos.
Grąžinamosios išmokos nustatomos Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnyje nustatyta tvarka. Grąžinamosios išmokos nustatomos periodiškai.
Periodiškai nustatomas grąžinamąsias išmokas, prireikus, Komisija retkarčiais gali koreguoti valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva.
4. Nustatant grąžinamųjų išmokų dydį atsižvelgiama į:
a) esamą padėtį ir ateities tendencijas dėl:
– vaisių ir daržovių kainų Bendrijos rinkoje ir galimybės čia jų įsigyti,
– vaisių ir daržovių kainų tarptautinėje prekyboje;
b) išlaidas ir minimalias transporto iš Bendrijos rinkų į uostus ir kitus Bendrijos eksportavimo punktus bei išsiuntimo į paskirties šalį išlaidas;
c) siūlomo eksporto ekonominį aspektą;
d) ribas, numatytas pagal Sutarties 228 straipsnį sudarytuose susitarimuose;
5. 1 dalyje nurodytos Bendrijos rinkos kainos nustatomos naudojant eksportavimui palankiausias kainas.
1 dalyje paminėtos pasaulinės rinkos kainos nustatomos naudojant:
a) kainas trečiųjų šalių rinkose;
b) trečiosiose šalyse palankiausias kainas importui iš kitų trečiųjų šalių;
c) eksportuojančiose trečiosiose šalyse užfiksuotas gamintojo kainas;
d) bendrijos pasienyje siūlomas kainas .
6. Grąžinamosios išmokos suteikiamos tik pateikus paraišką ir atitinkamą eksporto licenciją.
7. Skiriama tokia grąžinamoji išmoka, kuri yra taikoma paraiškos gauti licenciją pateikimo dieną, o diferencijuotos grąžinamosios išmokos atveju – kuri taikoma tą pačią dieną:
a) pagal licencijoje nurodytą paskirties vietą arba
b) pagal tikrąją vietą, jei ji nesutampa su nurodytąja licencijoje. Šiuo atveju, taikytina suma negali viršyti sumos, taikomos pagal licencijoje pažymėtą paskirties vietą.
Gali būti imamasi atitinkamų priemonių, kad nebūtų piktnaudžiaujama šios dalies nuostatose suteikiamu lankstumu.
8. Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnyje numatyta tvarka 6 ir 7 dalys gali būti netaikomos, jei už Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje išvardytus produktus grąžinamosios išmokos yra išmokamos vykdant pagalbos maistu operacijas.
9. Grąžinamoji išmoka išmokama pateikus įrodymus, kad produktai:
– buvo eksportuoti iš Bendrijos;
– yra Bendrijos kilmės ir
tais atvejais, kai taikant diferencijuotą grąžinamąją išmoką, produktai pasiekė licencijoje nurodytą paskirties vietą arba kitą paskirties vietą, kuriai nustatyta grąžinamoji išmoka, nepažeidžiant 7 dalies b punkto. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnyje nustatyta tvarka šiai taisyklei gali būti daromos išimtys, jei nustatomos lygiavertes garantijas suteikiančios sąlygos.
10. Kiekių apribojimų, kylančių iš susitarimų, sudarytų pagal Sutarties 228 straipsnį, laikymąsi garantuoja eksporto licencijos, išduodamos jose numatytiems referenciniams laikotarpiams ir taikomos konkretiems produktams.
Kalbant apie įsipareigojimų, numatytų susitarimuose, sudarytuose derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde, laikymąsi, referencinio laikotarpio pabaiga neturi įtakos eksporto licencijų galiojimui.
11. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės, įskaitant nuostatas dėl nepaskirtų bei nepanaudotų eksportuotinų kiekių perskirstymo, priimamos vadovaujantis Reglamento (EB) NR. 2200/96 46 straipsnyje nustatyta tvarka.
Pagrindimas
Net jei biudžetiniais aspektais grindžiamais kai kuriais argumentais galima pritarti eksporto grąžinamųjų išlaidų panaikinimui vaisių ir daržovių sektoriuje, toks vienašalis ir pirmalaikis panaikinimas būtų politiškai ir ekonomiškai neprotingas atsižvelgus į esamą situaciją PPO organizacijoje. Šiuo pakeitimu siekiama išplėsti eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo sritį, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnyje, tokiam laikui, kol dėl tokio išplėtimo panaikinimo pateisinimo nebus susitarta derybose, vykstančiose pagal Dohos plėtros darbotvarkę.
Pakeitimas
97
38 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPOS A PUNKTO I PAPUNKTIS
i) nuostatas dėl prekybos rinkoje standartų, nurodytų 2 straipsnyje;
i) nuostatas dėl prekybos rinkoje standartų, nurodytų 2 straipsnyje , ir produktų, kuriems taikomi šie standartai, sąrašą ;
Pakeitimas
98
38 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPOS A PUNKTO III PAPUNKTIS
iii) nuo šių standartų leidžiančias nukrypti taisykles;
iii) nuo šių standartų leidžiančias nukrypti taisykles ir išimtis ;
Pakeitimas
99
38 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPOS A PUNKTO IV PAPUNKTIS
iv) taisykles dėl rekvizitų , kurie yra reikalaujami pagal standartus, pateikimo;
iv) pateikimo, reklamos ir ženklinimo, kurie yra reikalaujami pagal standartus, taisykles;
Pagrindimas
Būtina, kad taikymo taisyklės būtų kiek galima konkretesnės.
Pakeitimas
100
38 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPOS B PUNKTO II PAPUNKTIS
ii) priemonių, nurodytų 6 straipsnyje ir 10 straipsnio 1 dalyje finansavimo dalies dydis ir išsamios finansavimo taisyklės;
ii) priemonių, nurodytų 6 ir 6a straipsniuose ir 10 straipsnio 1 dalyje, finansavimo dalies dydis ir išsamios finansavimo taisyklės, 6 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos paramos sumos sudaro atitinkamai ne mažiau kaip 10 proc., 10 proc., 8 proc., 6 proc. ir 4 proc. gamintojų grupės įsteigimo ir valdymo išlaidų pirmaisiais, antraisiais, trečiaisiais, ketvirtaisiais ir penktaisiais metais;
Pagrindimas
One of the major problems in the New Member States indicated by the Commission in its Report on the situation of the sector of soft fruits and cherries intended for processing (COM(2006) 345 final) was the defragmentation of production supply and relatively low level of vertical and horizontal integration. Thus, the proposed Pakeitimas guarantees that the implementing provisions will cover the necessary adjustments to current legislation boosting the sector cooperation and concentration of delivery chains. The wording of the delegation of powers to the Commission in the Council's document must be therefore slightly improved, so that the goals of the Regulation are appropriately met.
Pakeitimas
101
38 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPOS B PUNKTO IIa, IIb ir IIc PAPUNKČIAI (nauji)
iia) bendra integruotos gamybos skatinimo Bendrijos mastu sistema,
iib) bendra sistema, kuria remiantis būtų steigiamas ir veiktų 12a straipsnyje minimas apsaugos fondas,
iic) finansavimo iš nacionalinio rezervo, numatyto Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnyje, bendroji sistema;
Pagrindimas
Reikia nurodyti tam tikrus vystymosi standartus, įvardytus pranešėjos pateiktame pranešimo projekte.
Pakeitimas
102
38 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPOS B PUNKTO IId, IIe ir IIf PAPUNKČIAI (nauji)
iid) produkcijos, parduodamos siekiant sudaryti 7 straipsnyje nurodytą veiklos fondą, taip pat siekiant panaikinti Reglamentuose (EB) Nr. 2201/96 ir Nr. 2202/96 pagalbos schemas, vertės apskaičiavimo taisyklės;
iib) taisyklės, skirtos užtikrinti pereinamąjį laikotarpį pripažintoms gamintojų organizacijoms ir jų asociacijoms;
iic) taisyklės, skirtos užtikrinti pereinamąjį laikotarpį daugiametėms sutartims, sudarytoms pagal Reglamente (EB) Nr. 2202/96 numatytą pagalbos schemą citrusų vaisių augintojams;
Pakeitimas
103
38 STRAIPSNIO 2 PASTRAIPOS Ia, Ib ir Ic PUNKTAI (nauji)
ia) Bendrijos lygmens kainų stebėjimo centro, teikiančio tikslią ir objektyvią informaciją apie rinkų raidą ir padedančio Komisijai bei gamintojų organizacijoms laiku reaguoti į galimas kainų krizes, veiklos standartus;
ib) ne vėliau kaip iki 2009 m. sausio 1 d. pateikti pranešimą apie galimą Europos institucijos, atsakingos už Bendrijos vaisių ir daržovių sektoriaus komercinių sandorių skaidrumą ir dominuojančių operatorių kompetencijos standartų laikymąsi, įsteigimą;
ic) informavimo ir vaisių bei daržovių vartojimo skatinimo veiksmų stiprinimo trečiosiose šalyse priemones įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 2702/1999.
Pagrindimas
Reikia nurodyti tam tikrus vystymosi standartus, įvardytus pranešėjos pateiktame pranešimo projekte.
Pakeitimas
104
39 STRAIPSNIS
39 straipsnis
Valstybės pagalba
Sutarties 87, 88 ir 89 straipsniai taikomi bulvių, šviežių arba šaldytų, klasifikuojamų KN kodu 0701, gamybai ir prekybai jomis.
Išbraukta.
Pakeitimas
105
40 STRAIPSNIO 1 DALIS
Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalis
(1) 1 straipsnio 2 dalyje lentelė keičiama taip :
(1) 1 straipsnio 2 dalyje 2 lentelė papildoma šiomis rūšimis :
KN kodas 0701 Apibūdinimas Šviežios arba šaldytos bulvės
KN kodas 089 10 20 Apibūdinimas Krokai
KN kodas 0810 00 ir 081110 Braškės
KN kodas 0810 20 10 ir 0811 20 31 Avietės
KN kodas 0810 90 50 Serbentai
KN kodas 0811 20 39 Agrastai
KN kodas 0809 20 Vyšnios
KN kodas 0812 10 00 Trešnės
KN kodas 0813 20 00 Slyvos
KN kodas Saldieji pipirai paprikos prieskoniams gaminti
Pagrindimas
Tai svarbiausi visai ES produktai iš naujųjų valstybių narių pateikto 19 produktų sąrašo.
Pakeitimas
106
42 STRAIPSNIO -1 PUNKTAS (NAUJAS)
Reglamento (EB) Nr. 2826/2000 5 straipsnio 2 dalis
-1) 5 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:
„ Rengdama 1 dalyje minėtąją strategiją, Komisija gali konsultuotis su Žemės ūkio produktų sveikatos ir kokybės patariamojo komiteto žemės ūkio produktų rėmimo nuolatine grupe ir užmezga glaudų atitinkamų savo tarnybų vidaus bendradarbiavimą ir aktyviai įtraukia tarnybas, atsakingas už visuomenės sveikatą, siekdama parengti minėtąją strategiją .“
Pagrindimas
Fruit and vegetable consumption should be considered a key factor in preserving and improving consumer health in Europe. As things stand, there is a total lack of coordinated action by the Commission's health services. Efforts to promote fruit and vegetable consumption should prioritise the Community sectors which are making the most efforts to improve quality and consumer safety. This would create a clear differentiation vis-à-vis third-country imports, most of which are not subject to the environmental rules which EU producers have to comply with. In parallel, certification should be introduced for integrated production in the EU.
Pakeitimas
107
42 STRAIPSNIO 1 DALIS Reglamento (EB) Nr. 2826/2000 5 straipsnio 3 dalis
„Skatinant vaisių ir daržovių vartojimą, pagrindinė tikslinė grupė turi būti vaikai iki 18 metų amžiaus.“
„Skatinant vaisių ir daržovių vartojimą, nustatomos tikslinės grupės, pagrindiniai gavėjai yra mažiausias pajamas turinčios gyventojų grupės, kurių vartojimo rodikliai šiuo metu vieni prasčiausių, o konkrečiai – paaugliai iki 18 metų amžiaus , siekiant diegti naujus mitybos įpročius .“
Pagrindimas
Šiuo pakeitimu siekiama išplėsti informavimo ir skatinimo kampanijų tikslines grupes, nenustojant teigti, jog pirmenybė turi būti teikiama paaugliams iki 18 metų, kuriems, be to, išimties tvarka turi būti didinama 9 straipsnio 2 dalyje numatyta Bendrijos įnašų procentinė vertė.
Pakeitimas
108
43 STRAIPSNIO 3A DALIS (nauja) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 3a dalis (nauja)
3a) 42 straipsnis papildomas tokia 5a dalimi:
„5a. Veiklos programų finansavimui valstybės narės gali panaudoti dalį nacionalinio rezervo, o prireikus – apsaugos fondą, numatytą Reglamento (EB) Nr. XXX/2007, nustatančio konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui ir iš dalies keičiančio tam tikrus reglamentus, 1 9 ir 12a straipsniuose. Ši rezervo dalis, kuri jokiu būdu negali viršyti 1 dalyje minimos procentinės dalies 0,5 viršutinės ribos, paskirstoma vadovaujantis objektyviais kriterijais, siekiant užtikrinti vienodą ūkininkų vertinimą ir išvengti bet kokio rinkos ir konkurencijos iškraipymo. Komisija nustato konkrečią šių fondų panaudojimo tvarką.“
_________
1 OL: įrašyti šio reglamento duomenis.
Pagrindimas
Šiuo pakeitimu papildomi ankstesnieji pranešėjos pakeitimai, susiję su galimu valstybių narių naudojimusi nacionaliniais rezervais. Iš tiesų šiuo atveju didinami jau egzistuojantys kreditai, atsižvelgiant į tai, kad kai kurie pavyzdžiai verčia galvoti, jog yra galimas atskirų mokėjimų perskirstymas. Taip nutiktų Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 69 straipsnio atveju, kuris leidžia perskirstyti bendrąsias išmokas pagal specifines gamybos rūšis, kurios svarbios aplinkosaugai arba kurių kokybė pripažinta. Galime paminėti ir Komisijos pasiūlymus, numatytus komunikate dėl rizikos ir krizių valdymo žemės ūkyje (COM(2005)74), kuriame siūloma specialiai pakeisti įvairių mechanizmų finansavimą, perkeliant išlaisvintus 1 prioritetinės ašies asignavimus, siekiant pagerinti konkurencingumą pagal BŽŪP antrąjį ramstį. Jeigu manoma, kad perkėlus šiuos asignavimus rizikos valdymo priemonės (draudimas, stabilizavimo fondas ir pan.) priklauso žaliajai kategorijai ir nustoja būti rinkos priemonėmis, neturėtų kilti jokių sunkumų atliekant panašias operacijas su nacionaliniu rezervu, kurio sumos jau atitinka atskyrimo sąlygą ir priklauso žaliajai kategorijai. Galų gale galima teigti, kad nacionalinis rezervas jau gali būti naudojamas tam tikrose zonose, kuriose taikomos restruktūravimo ar vystymosi programos, susijusios su tam tikrais viešaisiais veiksmais, kuriais siekiama išvengti, kad žemės ūkio paskirties žemė nebūtų apleista, arba kompensuoti konkrečius trūkumus, kuriuos patiria šių zonų žemdirbiai (Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 5 dalis).
Pakeitimas
109
43 STRAIPSNIO 5 DALIES da PUNKTAS (NAUJAS)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 44 straipsnis
da) plotai, skirti grybų auginimui.
Pagrindimas
Grybų augintojai susiduria su didelio masto nesąžininga konkurencija dėl importo iš Kinijos, todėl šiam sektoriui turėtų būti numatyta pagalba.
Pakeitimas
110
43 STRAIPSNIO 5 DALIES da PUNKTAS (NAUJAS)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 44 straipsnio 2 dalies 2 papunktis
da) daigynai.
Pakeitimas
111
43 STRAIPSNIO 6 DALIS (nauja) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 51 straipsnis
Ūkininkai gali naudoti pagal 44 straipsnio 3 dalį deklaruotus sklypus bet kuriai žemės ūkio veiklai, išskyrus daugiametėms kultūroms . Tačiau ūkininkai gali naudoti sklypus šiems daugiamečiams augalams:
Ūkininkai gali naudoti pagal 44 straipsnio 3 dalį deklaruotus sklypus bet kuriai žemės ūkio veiklai, išskyrus daugiametes kultūras ir produktus, nurodytus Tarybos reglamente (EB) Nr. 2200/96, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. XXX/2007, nustatančio konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui ir iš dalies keičiančio tam tikrus reglamentus, taip pat bulves, kurios nėra skirtos bulvių krakmolui gaminti. Tačiau ūkininkai gali naudoti sklypus šiems daugiamečiams augalams:
a) apyniams
a) apyniams
b) alyvmedžiams,
b) alyvmedžiams,
c) bananams,
c) bananams,
d) daugiamečiams vaismedžiams ir daržovėms.“
Vadovaudamasi 60 straipsnio 8 dalies nuostatomis, Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie galimas regiono mastu taikomos bendrosios išmokos schemos pasekmes struktūros ir rinkos raidai, pagal kurią leidžiama skirti žemę auginti vaisiams ir daržovėms. Šiame pranešime konkrečiai įvertinamas poveikis, kurį gali turėti leidimas vaisiams ir daržovėms auginti skirtus sklypus paversti plotais, už kuriuos gali būti gaunama parama pagal bendrosios išmokos schemą, ypač specializuotiems šio žemės ūkio tipo produkcijos gamybos regionams ir zonoms.“
Pagrindimas
Remiantis naujausiais Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimais (2006 m. rugsėjo 7 d. sprendimas byloje C‑310/04, Ispanijos Karalystė prieš Tarybą), poveikio analize turi būti pagrįsti bet kokie esminiai galiojančių reglamentų pakeitimai, galintys daryti įtaką gamybos sąlygoms. Taip būtų, jeigu vadovaujantis bendrosios išmokos schema būtų leista naudotis žemės sklypais, skirtais vaisiams ir daržovėms auginti. Ypač turint omenyje, kad Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 60 straipsnio 8 dalyje numatoma, kad Komisija teiks pranešimą apie schemos taikymą regiono mastu (58–63 straipsniai), kuriame bus numatyta gamybos laisvė, susijusi su plotų skyrimu auginti vaisiams ir daržovėms. Šis pranešimas gali būti išplėstas ir virsti tikra poveikio studija, kurią parengus būtų surinkta pakankamai informacijos apie galimas pasekmes vaisių ir daržovių sektoriaus struktūrai ir rinkai, jeigu gamybos laisvė būtų išplėsta įtraukiant šiuos plotus.
Pakeitimas
112
43 STRAIPSNIO 6A DALIS (NAUJA)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 straipsnio 4a dalis
59 straipsnis papildomas tokia 4a dalimi:
„4a. Vaisių ir daržovių sektoriaus pereinamuoju laikotarpiu iki 2010–2011 m. valstybės narės, pasitarusios su specialistų organizacijomis, šalia kompleksinės paramos susiejimo turi galimybę vienos ar daugiau vaisių arba daržovių rūšių, kurioms taikomos paramos atskyrimo nuostatos, atžvilgiu nustatyti privalomą perdirbtos produkcijos apimtį.
Pakeitimas
113
43 STRAIPSNIO 8A DALIS (nauja)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 71 straipsnio 1 dalis
8A) 71 straipsnio 1 dalis keičiama taip:
1. Kai tai pateisina konkrečios agrarinės sąlygos, ne vėliau kaip iki 2004 m. rugpjūčio 1 d. valstybė narė gali nuspręsti taikyti bendrosios išmokos schemą po pereinamojo laikotarpio, kuris baigiasi 2005 m. gruodžio 31 d. arba 2006 m. gruodžio 31 dieną. Pagal Reglamentą (EB) 2007/XXX, nustatantį konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui ir pakeičiančio tam tikrus reglamentus,šis pereinamasis laikotarpis baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d., ir valstybės narės gali nuspręsti ne vėliau kaip iki 2008 m. rugpjūčio 1 d. taikyti naująsias išmokas.
_________
1 OL: įrašyti šio reglamento nuorodas.
(Pirmasis sakinys perkeltas iš Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 71 straipsnio 1dalies)
Pagrindimas
Siekiant visiško vaisių ir daržovių sektoriaus įtraukimo į bendrųjų išmokų schemą, pačios valstybės turi spręsti, ar bus taikomas savanoriškas pereinamasis laikotarpis, kaip tai buvo padaryta likusiuose sektoriuose.
Pakeitimas
114
43 STRAIPSNIO 10A DALIS (nauja)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 [X1] skyrius (naujas)
„(10a) IV antraštinė dalis papildoma tokiu skyriumi:
„[ X1] skyrius
Parama už perdirbti skirtus pomidorus
[x1] straipsnis
Taikymo sritis
1. 2008, 2009, 2010, 2011, 2012 ir 2013 prekybos metais lėšų dalis, atitinkanti iki 50 proc. 41 straipsnyje nurodytos nacionalinės didžiausios leistinos ribos, susijusios su perdirbti skirtais pomidorais, gali būti numatyta teikti paramai pripažintoms gamintojų organizacijoms, kurių nariai augina pramoniniu būdu perdirbti skirtus pomidorus, žymimus kodu ex NC 0702.
2. Tokiu atveju valstybės narės ne vėliau kaip iki 2007 m. rugsėjo 1 d. nusprendžia, ar bus taikomos šio skyriaus nuostatos ir kokia lėšų dalis bus palikta.
[x2] straipsnis
Kiekiai
Valstybės narės nustato vienetų kiekius už hektarą.
[x3] straipsnis
Paramos gavėjų atitikties kriterijai
1. Parama teikiama [x1] straipsnyje nurodytoms pripažintoms gamintojų organizacijoms, kurios savo ruožtu išmoka ją savo nariams, atsižvelgdamos į perdirbti skirtais pomidorais apsodintą plotą (ha).
2. Siekiant, kad tam tikras plotas atitiktų paramos teikimo reikalavimus, jis visas turi būti dirbamas atitinkamam regionui įprastu žemdirbystės būdu, o derlius nenuimamas tol, kol vaisiai visiškai nesunoks.
Vis dėlto, jei pomidorai visiškai nesunoko dėl išimtinių oro sąlygų, kurias pripažino valstybės narės, laikoma, kad plotai, kuriuose auginami pomidorai, tebeatitinka paramos reikalavimus su sąlyga, kad šie plotai nenaudojami kitais tikslais, kol vaisiai visiškai sunoksta.“
Pagrindimas
Kai kuriais atvejais visiškai atskyrus paramą už perdirbti skirtas kultūras gali smukti gamybos apimtys ir sutrikti atitinkamų žemės ūkio sektorių pusiausvyra.
Pakeitimas
115
43 STRAIPSNIO 10B DALIS (nauja)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143bb straipsnis (naujas)
10b) Įterpiamas toks straipsnis:
143bb straipsnis
Atskira išmoka už plotą perdirbti skirtiems pomidorams auginti
1. Bendrąją išmokų už plotą schemą taikančios naujosios valstybės narės, nukrypdamos nuo 143b straipsnio nuostatų, gali nuspręsti šios schemos reikalavimus atitinkantiems ūkininkams teikti atskirą paramą už plotą perdirbti skirtiems pomidorams auginti. Parama teikiama vadovaujantis objektyviais ir nediskriminuojančiais kriterijais, pavyzdžiui:
– perdirbti skirtų pomidorų kiekis, numatytas pirkimo sutartyse,
– perdirbti skirtais pomidorais apsodintas plotas (ha), kurį atitinkamam vienerių arba kelerių prekybos metų pavyzdiniam laikotarpiui, pvz., pradedant nuo 2004–2005 m., nustato valstybės narės.
2. Atskira išmoka už plotą perdirbti skirtiems pomidorams auginti skiriama atsižvelgiant į šiai paramai skirto finansinio paketo ribas.
3. Nukrypdama nuo 2 dalies nuostatų, kiekviena susijusi valstybė narė gali nuspręsti vadovaudamasi objektyviais kriterijais nuo 2007 m. spalio 31 d. taikyti žemesnę nei nurodytą VII priedo N punkte viršutinę ribą, susijusią su atskira išmoka už plotą perdirbti skirtiems pomidorams auginti.
4. 1, 2 ir 3 dalyse numatytos lėšos, skirtos atskirai išmokai už plotą perdirbti skirtiems pomidorams auginti, neįtraukiamos į 143 straipsnio 3 dalyje numatytą metinį finansinį paketą. Jei taikomos šio straipsnio 3 dalies nuostatos, VII priedo N punkte nurodytos viršutinės ribos ir faktiškai taikomos viršutinės ribos skirtumas įtraukiamas į 143b straipsnio 3 dalyje numatytą metinį finansinį paketą.
5. 143a ir 143c straipsnių nuostatos netaikomos atskirai išmokai už plotą perdirbti skirtiems pomidorams auginti.
Pagrindimas
Według aktualnych przepisów projektu, dotychczasowe wsparcie produckji pomidorów kierowanych do przetwórstwa zostanie podzielone równo na całość areału objętego SAPS. Polska i inne kraje stosujące system SAPS nie będzie miała możliwości skierowania wsparcia na wybrane gatunki owoców i warzyw, czyli np. wyłącznie na uprawy pomidorów.
Alokacja dodatkowych 6,7 mln euro (środków przewidzianych w ramach wsparcia do produkcji pomidorów kierowanych do przetwórstwa) na całość areału objętego SAPS w Polsce (14,4 mln ha) będzie skutkowała marginalnym wzrostem stawki dopłaty obszarowej stosowanej dla wszystkich upraw rolnych. Oznacza to, że 2,5 tys. producentów pomidorów do przetwórstwa w Polsce utraci dotychczasową formę wsparcia kosztem znikomego wzrostu dopłat w ramach SAPS. W perspektywie długoterminowej może prowadzić to nawet do zaniechania uprawy pomidorów do przetwórstwa w Polsce i innych krajach, które stosują system SAPS. Dlatego proponuje się, aby ta kwota była podzielona tylko pomiędzy producentów pomidorów kierowanych do przetwórstwa wg powierzchni upraw.
Pakeitimas
116
43 STRAIPSNIO 10C DALIS (nauja) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10h skyriaus 110p– 10u straipsniai
10c) IV antraštinė dalis papildoma tokiu 10i skyriumi:
„10h skyrius
Parama už plotą vyšnioms ir kitoms uogoms auginti
110p straipsnis
Bendrijos parama
1. Bendrijos parama skiriama tradiciniams 2004 m. į Bendriją įstojusių valstybių narių vyšnių ir kitų uogų augintojams, šiame skyriuje nustatytomis sąlygomis.
„Vyšniomis ir kitomis uogomis“ šiame skyriuje laikomi šie produktai:
‑ braškės, žymimos kodais KN 0810 00 ir 081110;
‑ avietės, žymimos kodais KN 0810 20 10 ir 0811 20 31;
‑serbentai, žymimi kodais KN 0810 90 50 ir 0811 20 39;
‑ vyšnios, žymimos kodais KN 0809 20 ir 0812 10 00.
2. 1 dalyje nurodytos valstybės narės gali teikti diferencijuotą paramą už produktus, didindamos arba mažindamos 110r straipsnyje numatytus garantuotus nacionalinius plotus pagal praeityje deklaruotus tradicinės gamybos kiekius. Tačiau bendra paramos, kiekvienoje valstybėje suteiktos per atitinkamus metus, suma negali viršyti 110r straipsnyje nustatytos viršutinės ribos.
110r straipsnis
Plotai
1. Teikdamos Bendrijos paramą, valstybės narės laikosi viršutinės ribos, apskaičiuojamos jų GNP hektarų skaičių, gautą išskirsčius 3 dalyje nurodomą maksimalų garantuojamą plotą, dauginant iš 120,75 eurų vidutinės sumos.
2. Taip nustatomas 165 000 hektarų maksimalus garantuotas plotas. Maksimalų garantuotą plotą Komisija padalija 1 dalyje nurodytoms valstybėms narėms, atsižvelgdama į praeityje deklaruotus tradicinių gaminių kiekius.
3. Kiekviena valstybė narė gali padalyti savo GNP už produktą, vadovaudamasi objektyviais kriterijais, t. y., pagal tokio pobūdžio gamybos regionus arba specializuotas ekonomines zonas.
110s straipsnis
Bazinių ploto dalių viršijimas
Jeigu valstybė narė savo GNP padalija į bazines ploto dalis ir jeigu viena ar kelios bazinės ploto dalys viršijamos, ūkininkams, valdantiems bazines ploto dalis, kurių ribos buvo viršytos, plotas, už kurį skiriama Bendrijos parama, atitinkamais metais proporcingai sumažinamas. Toks mažinimas taikomas tais atvejais, kai atitinkamos valstybės narės bazines ploto dalis sudarantys plotai, kurių viršutinės ribos neviršijamos, perskirstomi bazinėms ploto dalims, kuriose šios ribos viršijamos.
110t straipsnis
Paramos gavėjų atitikties kriterijai:
1. Parama skiriama tradiciniams profesionaliems ūkininkams, vadovaujantis valstybių narių nustatytais objektyviais nediskriminuojamais kriterijais.
2. Bendrijos parama ūkininkams mokama atsižvelgiant į tai, ar jie priklauso pagal Reglamento (EB) Nr. XXX/2007 1 4 straipsnį pripažintai gamintojų organizacijai ir ar jų veiklos programose numatyta konkrečių tiek šiame skyriuje numatytų produktų gamybos, tiek jų pardavimo rinkoje struktūros tobulinimo priemonių.
3. Valstybės narės gali nuspręsti, kad 1 dalyje numatyta parama gamintojų organizacijai bus mokama jos narių vardu. Gamintojų organizacijos gaunamos paramos suma turi būti mokama jos nariams.
110u straipsnis
Nacionalinė parama
1. Be Bendrijos paramos, valstybės narės gali leisti skirti nacionalinę paramą iki 120,75 eurų už hektarą per metus.
2. Nacionalinė parama gali būti mokama tik už plotus, kuriems skiriama Bendrijos parama.
__________
1 OL: įrašyti šio reglamento nuorodas.
Pagrindimas
Atsižvelgiant į sudėtingą vyšnių ir kitų uogų sektoriaus padėtį naujosiose valstybėse narėse, buvo nuspręsta skirti paramą pagal plotą, analogišką paramai, kurią gauna riešutų gamintojai (120,75 eurų) (Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 IV antraštinės dalies 4 skyriaus 83–87 straipsniai). Laikoma, kad didesnė kaip 120,75 eurų parama būtų ne tik diskriminacinė kitos gamybos atžvilgiu, bet ir padidintų šiame sektoriuje jau pastebimą produkcijos perteklių. Ši parama, teikiama tik tradiciniams profesionaliems gamintojams, priklauso ir nuo to, ar gamintojai priklauso pripažintai organizacijai ir ar atitinkamose veiklos programose numatomos struktūros tobulinimo priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti sektoriaus gyvybingumą ateityje. Ši parama atitiktų mėlynosios kategorijos reikalavimus ir, atsižvelgiant į esamas daugiašalėms deryboms numatytas maržas, dėl jos pripažinimo PPO neturėtų kilti problemų.
Pakeitimas
117
43 STRAIPSNIO 10D DALIS (nauja) Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143 straipsnio 1a pastraipa (nauja)
10d) 143 straipsnis papildomas tokia dalimi:
„Visa parama už 10g straipsnyje aptariamų perdirbti skirtų pomidorų auginimo plotą ir visa parama už 10h straipsnyje aptariamų vyšnių ir kitų uogų auginimo plotą mokama šiuose skyriuose nustatytomis sąlygomis.“
___________
1 OL: įrašyti šio reglamento nuorodas.
Pagrindimas
Šiuo pakeitimu siekiama papildyti į Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 naujai įvestus 10g (dėl perdirbti skirtų pomidorų auginimo naujosiose valstybėse narėse) ir 10h (dėl vyšnių ir kitų uogų) skyrius.
Pakeitimas
118
43 STRAIPSNIO 10E DALIS (nauja)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10i skyriaus 110p straipsni
10e) IV antraštinė dalis papildoma tokiu 10i skyriumi:
„10i skyrius
Parama už plotą česnakams auginti
110p straipsnis
1. Bendrijos parama skiriama tradiciniams česnakų augintojams šiame skyriuje nustatytomis sąlygomis.
2. Valstybės narės informuoja Komisiją apie dirbamos žemės plotus (ha) tradicinėse gamybos zonose, siekiant nustatyti valstybėms narėms išskirstomą maksimalų garantuotą plotą.
3. Komisija nustato šį plotą ir parengia taikymo taisykles pagal Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnyje numatytą procedūrą.“
Pagrindimas
Daugelį metų česnakų auginimo sektorius kentėjo nuo nesąžiningos konkurencijos, susijusios su produkcijos importu iš Kinijos. Iki šiol jokios Sąjungos apsaugos priemonės nedavė reikiamų rezultatų. Dėl to svarbu siekti, kad šiam sektoriui skirti sprendimai būtų ilgalaikiai.
Pakeitimas
119
45 STRAIPSNIS
Reglamentuose (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 2202/96 numatytos ir šiuo reglamentu panaikinamos pagalbos schemos kiekvienam atitinkamam produktui galioja prekybos metais, besibaigiančiais 2008 m.
Reglamente (EB) Nr. 2201/96 numatyta ir šiuo reglamentu panaikinama pagalbos schema kiekvienam atitinkamam produktui galioja prekybos metais, besibaigiančiais 2008 m. Reglamente (EB) Nr. 2202/96 numatyta pagalbos schema galioja 2008–2009 ir 2009–2010 prekybos metais.
Pagrindimas
Prieš bet kokią radikalią citrusinių vaisių perdirbimo režimo pertvarką turėtų būti numatytas pereinamasis laikotarpis, kad pramonė galėtų palaipsniui prisitaikyti prie naujojo režimo.
Pakeitimas
120
I PRIEDO 4A DALIS (nauja)
4a. Krizių prevencijos ir valdymo taisyklės
Pakeitimas
121
II PRIEDO 3A DALIS (nauja)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VI priedas
3a) VI priede pridedamas šis punktas:
„(Sektorius): Perdirbti skirti vaisiai ir daržovės
(Teisinis pagrindas) Atitinkami Reglamentų (EB) Nr. 2201/96 ir 2202/96 straipsniai
(Pastabos) Parama už plotą (už hektarą)
Pagrindimas
Papildymas išaiškina ir tiksliau apibrėžia tam tikrų numatytų arba pagal Reglamentą (EB) Nr. 1782/03 rekomenduojamų priemonių.
Pakeitimas
122
II PRIEDO 4A DALIS (nauja)
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VII priedo Ma punktas (naujas)
Bulgarija
5 394
Čekija
414
Kipras
274
Malta
932
Vengrija
4 512
Rumunija
1 738
Lenkija
6 715
Slovakija
1 018“.“
Pagrindimas
Šis pakeitimas susijęs su pasiūlymu, kad atitinkamos valstybės narės neįtrauktų paramos už perdirbti skirtus pomidorus į jų taikomą bendrąją išmokų už plotą schemą ( Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 143b straipsnis (naujas)). Bendro poveikio biudžetui iš esmės nebus, nes nuostata taikoma jau paskirstytoms lėšoms.
Pakeitimas
123
II PRIEDO 5 DALIS
Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 VIII priedo skiltis „Ispanija“
2008 4.830,954
2008 4.868,312
2009 4.838,536
2009 4.875,894
2010 ir vėlesni metai 4.840,413
2010 ir vėlesni metai 4.877,771
Pagrindimas
Tam tikrose teritorijose daug vyšnių augintojų dirba mažiau palankiomis sąlygomis, t.y. susiduria su geografinio ir struktūrinio pobūdžio sunkumais. Be to, jiems trūksta atitinkamų įrenginių. Šiems augintojams neturėtų būti sudarytos nepalankios konkurencinės sąlygos palyginti su kitais Europos vyšnių augintojais.
AIŠKINAMOJI DALIS
1. Vaisiai ir daržovės – strateginis sektorius dėl ekonominių, teritorinių ir visuomenės sveikatos priežasčių
Vaisiai ir daržovės sudaro 16,6 proc. visos 25 valstybių narių galutinės žemės ūkio produkcijos . 2003–2005 m. ES vidutiniškai pagamino 38,3 milijonų tonų vaisių. Pagrindinės gamintojos buvo Italija ir Ispanija, drauge pateikusios daugiau kaip 50 proc. visos produkcijos. Per tą patį laikotarpį ES vidutiniškai pagamino 66 milijonų tonų daržovių. Šioje srityje pirmauja Italija (24 proc.), Ispanija (19 proc.) ir Prancūzija (12 proc. visos produkcijos)
Europos Komisijos pateikti duomenys „ES šviežių vaisių ir daržovių sektoriaus pagrindiniai bruožai“ , 2006 m. balandis. . Į ES įstojus Bulgarijai, o ypač Rumunijai, šis sektorius tapo dar svarbesnis, kadangi gamybos mastai jame išaugo 1,1 milijonų tonų per metus. 27 valstybių ES šiuo metu yra trečioji pagal pasaulyje (po Kinijos (35 proc.) ir Indijos (10 proc.).vaisių ir daržovių augintoja, tiekianti 8,3 proc. viso jų kiekio.
Prekybai ( Bendrijos vidaus rinkoje ir už jos ribų ) skiriama 32,6 proc. šviežių daržovių ir 54,5 proc. šviežių vaisių (išskyrus tropikų vaisius). Tai rodo didėjančią prekybos svarbą sektoriaus vystymuisi. Pagrindinė produkcijos realizavimo vieta yra Bendrijos rinka, kurioje suvartojama 86 proc. įvežamų daržovių ir 65 proc. įvežamų vaisių (įskaitant citrusinius).
Tačiau be ekonominio svorio visame Bendrijos žemės ūkyje, vaisių ir daržovių sektoriui būdinga ir didelė įvairovė. Tai rodo atlikto tyrimo metu nustatytas aukštas lankstumo arba subsidiarumo lygis, pranešėjos požiūriu, teisėtai pripažintas BRO reformos pasiūlyme. Visų pirma konstatuojamas didelis produktų (kuriems skiriama didesnė ar mažesnė Bendrijos parama ir apsauga), augalų tipų (vienmečių, daugiamečių, auginamų šiltnamyje ir t. t.) arba gamybos (biologinės, integruotos ir pan.) nevienalytiškumas. Be to, konstatuojama vis didesnė vartojimo formų įvairovė (šeimoje ar už jos ribų, šviežių produktų, paruoštų „ketvirtosios gamos“ produktų, perdirbtų produktų ir t. t.) bei pardavimo rinkoje sąlygų (tiesioginis pardavimas, specializuota mažmenininkė prekyba, didmeninė prekyba, pardavimas prekybos centruose) įvairovė. Šiuo metu žemės ūkio struktūros gerokai pakitusios ūkių dydžio ir produktyvumo, jų specializacijos lygmens, priklausomybės nuo samdomos darbo jėgos arba gamintojų organizacijų ir prekybos integracijos požiūriu. Ne ką mažesnė ir vaisių bei daržovių teritorinė svarba regionams, ypač Pietų Europoje, kur sektorius sudaro daugiau kaip 30 proc. visos žemės ūkio produkcijos
Algarvėje (Portugalija); Andalūzijoje, Kanarų salose, Valensijos autonominiame regione, Mursijoje ir La Riochoje (Ispanija); Korsikoje, Langedoko-Rusijono ir Provanso-Alpių-Žydrosios pakrantės regionuose (Prancūzija); praktiškai visoje Pietų Italijoje (Sicilijoje, Sardinijoje, Kalabrijoje, Bazilikatoje, Pulijoje, Kampanijoje, Lacijuje, Abrucyje); Borsod-Abaúj-Zempleno regione (Vengrija); Kente ir Linkolnšyre (Jungtinė Karalystė); Zuid-Hollando regione (Nyderlandai); ir, galų gale, visoje Graikijos, Kipro ir Maltos teritorijoje. . Dėl didelės teritorinės specializacijos šiuos regionus ypač lengvai gali ištikti pajamų krizės. Į šį faktorių reikia ypač atsižvelgti rengiant naująją BRO, ypač stengiantis palengvinti naujų gamintojų įvedimą, apsiribojant bendrųjų išmokų gavimu už kitą praeityje deklaruotą produkciją.
Kalbant apie paklausą, vaisių ir daržovių suvartojimo ES mažėjimas yra bene didžiausią nuostabą keliantis pastarųjų metų reiškinys. Tai ypač keista turint omenyje, kad subalansuotos dietos svarbą ir esminį jos vaidmenį chroniškų ligų prevencijoje paprastai pripažįsta visi. Vaisių ir daržovių vidutiniškai suvartojama gerokai mažiau, negu rekomenduoja PSO ir mitybos specialistai (apie 400 g per dieną)
Ross, G., Johannsson, L., Kasmel, A. ir kiti. (2001): Daržovių ir vaisių vartojimo skirtumai: Šiaurės ir Pietų Europos praktika. Public Health Nutrition, 4:35-43; PSO (2003): Dieta, mityba ir chroniškų ligų prevencija. Jungtinės PSO / MŽŪO ekspertų konsiliumo ataskaita. Ženeva, PSO techninių ataskaitų 916 serija. . Sveikatos specialistų laikosi tik kai kurios Viduržemio jūros regiono šalys, kaip antai Graikija ir Italija, kuriose jų vidutiniškai suvartojama 500 g per dieną. Tačiau net ir šiose šalyse platūs gyventojų sluoksniai suvartoja mažesnius už rekomenduojamas normas vaisių ir daržovių kiekius.
Atsižvelgiant į tokią raidą, galima daryti išvadą, kad nacionalinės ir Bendrijos iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti vaisių ir daržovių suvartojimą, žlugo, ir turi būti giliai persvarstomos stengiantis geriau nustatyti galutines tikslines grupes. Akivaizdu, kad suvartojimo lygmuo tam tikroje šalyje priklauso nuo socialinės klasės ir amžiaus. Iš visose Sąjungos šalyse atliktų tyrimų rezultatų paaiškėjo, kad mažiausiai vaisių ir daržovių suvartoja mažiausias pajamas turinčios šeimos
Nacionalinis visuomenės sveikatos institutas (1999): Mitybos įpročių skirtumai. 15 ES šalių atlikto tyrimo apžvalga. Helsinkis, Suomija. . Daugelyje Europos šalių, norint įgyvendinti pageidaujamus visuomenės sveikatos tikslus, vaisių ir daržovių suvartojimą reikėtų padvigubinti . Komisija aiškiai pripažino vaisių ir daržovių svarbą skatinant sveiką mitybą, kuri padėtų išvengti antsvorio, nutukimo ir chroniškų ligų
Europos Komisija (EK) 2005: „Sveikos mitybos ir fizinio aktyvumo skatinimas: Antsvorio, nutukimo ir chroniškų ligų prevencija Europos Sąjungoje". 2005 12 8 Žalioji knyga COM(2005) 637. . Vis dėlto reikia užtikrinti, kad šie pagirtini ketinimai neliktų tik deklaruojami ketinimai, ir naujajame BRO virstų konkrečiomis priemonėmis, galinčiomis užtikrinti jų patrauklumą ir prieinamumą visiems gyventojų sluoksniams, įskaitant pačius jauniausius gyventojus.
2. Trapus sektorius, susiduriantis su struktūrinėmis problemomis ir didėjančiu išorės spaudimu, įskaitant platinimo lygmenį
Nepaisant didelių gamybos mastų ir to, kad ES yra antroji pagal svarbą vaisių ir daržovių eksportuotoja pasaulyje (eksportas sudaro 11 proc. visos prekybos, šiek tiek mažiau negu JAV (17 proc.), šiame sektoriuje jos prekybos balansas neigiamas. Suvartojimo ir pajamų lygių požiūriu ši rinka labai patraukli ir šiuo metu užima pirmą vietą pagal pasaulinį vaisių ir daržovių importą (25 proc. viso kiekio) ir lenkia JAV (20 proc.), Japoniją (12 proc.) bei Kanadą (6 proc.).
ES importo iš trečiųjų šalių, ypač vaisių, raida kur kas spartesnė negu eksporto. Tai pasireiškia laipsnišku prekybos balanso blogėjimu. Šviežių daržovių prekybos deficitas nuo 200 milijonų eurų XX a. 10-ojo dešimtmečio pabaigoje išaugo iki 500 milijonų 2005 m.; neigiamas vaisių (išskyrus tropikų vaisius) santykis per tą patį laikotarpį šoktelėjo nuo 6,5 iki 8,8 milijardų eurų. Šią padėtį galime paaiškinti tuo, kad didėja importas iš Pietų pusrutulio (Naujosios Zelandijos, Pietų Afrikos, Čilės, Argentinos ir t. t.) ir iš Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalių (Turkijos, Maroko ir t. t.) ir kad jis reguliariai remiamas teikiant prekybos lengvatas.
Ši išaugusi išorės konkurencija dar labiau apsunkina sektoriaus, kurio BRO gali būti skiriama tik nedidelė vidinė parama (konkrečiai – vos 4,1 proc. pagal 1a punktą per 2005 m.), ir kurio stabilumas iš esmės priklauso nuo įvežimo kainų veiksmingumo, padėtį, ir tai pasireiškia nuolatiniu gamintojų mokamų kainų kritimu. Šią padėtį galima paaiškinti įvairių veiksnių deriniais: produktai greitai genda, labai jautrūs klimato pokyčiams, todėl jų kainų lygis smarkiai svyruoja, kaip pirmiau minėjome, paklausa dažnai nusilpsta, be to, ji yra sezoninio pobūdžio ir priklauso nuo greito mitybos įpročių kitimo (pietaujama ne namuose, naudojami pusgaminiai, pietaujama greito maitinimo įstaigose ir t. t.), o tai verčia kasdienėje mityboje vaisus ir daržoves palaipsniui keisti kitais produktais, ir galų gale dėl nuolatinio vidaus gamybos augimo kai kurios rinkos jau yra užpildytos.
Dėl su tuo susijusio rinkos nestabilumo vis daugiau ūkių tampa neberentabilūs. Tokiomis sąlygomis pastebima, kad BRO numatyti galiojantys mechanizmai negali padėti užkirsti kelio ir (arba) sureguliuoti dažnai ištinkančių pajamų krizių, dėl kurių nukenčia daug vaisių ir daržovių augintojų. Nesant išmokų, analogiškų toms, kurias gauna kiti sektoriai, numatyti įsikišimai į rinkų procesus (esant labai nelanksčiai pašalinimo iš rinkos kainodarai) ir gamintojų organizacijų veiksmai pagal veiklos programas negali padėti susidoroti su sudėtingomis krizėmis.
Kita vertus, vaisių ir daržovių sektoriaus veikėjų pajamas ištinkančios krizės dažnai paaštrėja dėl sektoriaus ypatybių ir dėl gilių struktūrinių trūkumų , kurių BRO nepadėjo išspręsti. Iš jų reikėtų paminėti: kainų augimą, visų pirma dėl didėjančių reikalavimų, keliamų atsekamumui, pardavimui rinkoje ir darbo jėgai, prie kurių reikia pridėti augančią priklausomybę nuo darbo jėgos, samdomos derliaus nuėmimo ir paskesniems tvarkymo darbams, o tai, Bendrijos lygmeniu nesuderinus socialinės ir mokesčių teisės normų, Bendrijos rinkoje reiškiasi konkurencijos iškrypimu; per didelis orientavimasis į vidaus rinkas, kuriose, kaip pirmiau minėjome, susiduriama su vis didėjančiu išorės konkurentų spaudimu, mažų ūkių dominavimas, ypač Pietuose ir vaisių sektoriuje, o galų gale, nepaisant pasiūlos koncentracijos srityje pasiektos pažangos, dar pastebimas gamybos sektoriaus komercinis susiskaidymas, visiškai nepadedantis vienodomis sąlygomis derėtis su labai koncentruotais platintojais, kurie dėl prekybos centrų ir centralizuotų supirkimo punktų nustojo būti paprasčiausiais gamintojų ir klientų ryšininkais, ir tapo pagrindiniais veiksniais, lemiančiais prekės kainą visose platinimo grandyse.
Norėdami pasirodyti kaip pagrindiniai vartotojų interesų gynėjai, didieji platintojai, kurių veikla šiuo metu jau yra globali, naudodamiesi centralizuotais supirkimo punktais ir logistikos platformomis kontroliuoja prekybos kanalus tiek vidaus rinkoje, tiek už valstybių narių ir Bendrijos sienų. Šiuo metu 70–90 proc. Vokietijos, Prancūzijos, Nyderlandų, Jungtinės Karalystės ar Skandinavijos šalių vaisių ir daržovių mažmeninės prekybos vyksta prekybos centruose. Nors Pietų Europos šalyse atitinkamos procentinės vertės mažesnės, jau keletą metų didieji platintojai ir čia sparčiai plečiasi. Toks pat reiškinys pastebimas naujosiose valstybėse narėse, kur toks platinimas prasidėjo visai neseniai, 10-ojo dešimtmečio antroje pusėje.
Dėl to didmeninė prekyba palaipsniui išstumiama ir virsta antraeiliu tarpininkavimu, o smulkūs tradiciniai mažmenininkai praranda vis didesnę rinkos dalį, ir, kaip rodo atlikto tyrimo rezultatai, nuolatiniu spaudimu gamintojų organizacijoms griežtai laikytis tiekimo sutarčių, be galimybės savo ruožtu tikėtis kainų, iš kurių būtų galima padengti didėjančias gamybos išlaidas. Be to, dėl didelės perkamosios galios didiesiems platintojams pavyksta keisti galiojančią komercinę praktiką, reikalaujant didelių produkcijos kiekių, punktualaus pristatymo ir iš anksto nustatytų pastovių kokybės reikalavimų laikymosi, plačios ir įvairios produktų pasiūlos bei vis ilgesnių pardavimo rinkoje laikotarpių, ir galų gale – tiekimo su plačia papildomų paslaugų pasiūla garantijos. Didžiuosiuose prekybos centruose vaisiai ir daržovės laikomi labai svarbiais produktais, nes šiame sektoriuje leidžiama taikyti diferencijavimo strategijas ir taip reguliuoti laikymosi prekybos taškuose dažnumą.
Atsižvelgiant į tai, reikia pabrėžti, kad gamybos išlaidos ir vartotojams taikomos kainos kinta skirtingai . Iš principo vaisių ir daržovių kainas lemia sąlygos, atspindinčios rinkos padėtį, o remiantis atliktu tyrimu, jos priklauso nuo pasiūlos ir paklausos pusiausvyros. Tuo paaiškinamas didelis jų nestabilumas, priklausantis nuo sezono klimato sąlygų, produktų konkurencijos arba persidengimo, išorės produkcijos ir net prekybos skatinimo kampanijų, kurias nusprendžia surengti platintojai. Kita vertus, žemės ūkio produktų kainos sudaro vis mažesnę parduodamo galutinio produkto gamybos išlaidų dalį. Perdirbimo, pardavimo rinkoje ir platinimo išlaidos vis labiau auga. Tai padeda paaiškinti silpną jų tarpusavio sąryšį, kurį atspindi apibendrinti duomenys. Tai, kad vaisių ir daržovių mažmeninės kainos nenustoja augti, natūraliai sustiprina jų kaip brangių produktų įvaizdį, dėl to svyruojant šeimų perkamajai galiai jų vartojama retai. Tokia padėtis konstatuojama bent jau labiausiai subrendusiose nacionalinėse rinkose, o ne, pavyzdžiui, naujosiose valstybėse narėse, kur pradiniai vaisių ir daržovių vartojimo lygmenys buvo labai žemi, todėl dabar jų paklausa ir prekybos mastas nuolat auga (ypač citrusinių vaisių, kurie vietoje neauginami).
3. Pasiūlymas dėl vaisių ir daržovių sektoriaus BRO reformos ir pranešėjos pozicija
Europos Parlamentas neseniai patvirtino dvi rezoliucijas, susijusias su vaisių ir daržovių sektoriumi ir parengtas remiantis dviem Komisijos pranešimais Tarybai ir Europos Parlamentui
2004 8 10 COM(2004)549 ir 2006 6 28 COM(2006)345. : 2005 m. gegužės 3 d. rezoliuciją dėl vaisių ir daržovių rinkos BRO supaprastinimo
2005 5 3 Rezoliucija Nr. P6_TA(2005)0714 , paremta pranešimu savo iniciatyva Nr. 2004/2193/INI / A6‑0121/2005 . ir 2006 m. spalio 12 d. rezoliuciją dėl perdirbti skirtų uogų ir vyšnių sektoriaus padėties
2006 10 12 Rezoliucija Nr. P6_TA-PROV(2006)0420 , paremta pranešimu savo iniciatyva Nr. 2004/2193/INI. . Vis dėlto Komisijos teisės akto pasiūlymas , priešingai negu buvo galima manyti iš pradžių, tėra tik BRO supaprastinimas:
‑ jį patvirtinus gamintojų organizacijoms (GO) taikomas režimas tampa lankstesnis ir stipresnis, o pastarosios paverčiamos naujojo BRO pasiūlos valdymo ir pirkimo skatinimo branduoliu. Atsižvelgiant į tai, visa atsakomybė už būsimą rinkų reguliavimą teks šioms organizacijoms, kurios turės galimybę į savo veiklos programas įtraukti naujų krizių valdymo priemonių.
‑ Jis apima visą esamą paramą už perdirbamus gaminius, teikiamą vadovaujantis bendrosios išmokos schema , vis dėlto neatmetant galimybės, kad plotai, skirti vaisiams ir daržovėms auginti, gali būti laikomi tinkamais paramai teikti, ir dėl šios priežasties rinktis teises į išmoką.
‑ Pagal šį pasiūlymą, įvedant bendrąją išmokos schemą, sustiprinama BRO aplinkosaugos dalis, todėl atsiranda galimybė taikyti sąlygiškumo taisykles ir per veiklos programas stiprinti žemės ūkio bei aplinkosaugos veiksmus.
‑ Galų gale juo įsipareigojama skatinti gyventojus, ypač vaikus ir paauglius, vartoti vaisius ir daržoves, siekiant pagerinti mitybos įpročius ir tokiu būdu prisitaikyti prie PSO mitybos rekomendacijų, kuriomis siekiama sumažinti chroniškų ligų riziką.
Be to, naujasis BRO yra pagrįstas keturiais principais: a) biudžeto neutralumo praeities atžvilgiu – tai reiškia, kad šiuo metu teikiamas nedidelis finansavimas praktiškai nebus didinamas; b) maksimalaus valdymo lankstumo arba subsidiarumo , daugeliu klausimų galutinio sprendimo teisę paliekant valstybėms narėms, kad jos galėtų priderinti naująją paramos skyrimo sistemą atsižvelgdamos į savo struktūrų specifiką; c) naujųjų valstybių narių integravimo leidžiant priderinti konkrečias priemones prie gamybos realijų; ir d) nors BRO išorės dalyje nedaroma jokių pakeitimų, ES pozicija sustiprinama derybomis, atsižvelgiant į šiuo metu BRO vykstančias derybas, pagal vidaus paramai skirtą skyrių gerokai sumažinant gintarinei kategorijai priskiriamų veiksmų skaičių ir priskiriant juos žaliajai kategorijai bei, remiantis eksporto rėmimui skirtu skyriumi, visiškai panaikinant grąžinimus (kurių jau dabar labai sumažėjo).
Pranešėjos nuomone, šis pasiūlymas yra priimtinas darbo pagrindas , kurio tam tikri aspektai bet kokiu atveju gali būti taisomi ir tobulinami . Dėl šios priežasties reikia išsamiau apibūdinti kai kuriuos bendruosius principus ir siūlyti įvairių įstatymo teksto pakeitimų. Kadangi atitinkamuose pagrindimuose pateikiami būtini paaiškinimai, čia pakaks nurodyti pagrindines siūlomų pakeitimų gaires :
a) Dėl biudžeto neutralumo . BRO biudžetas šiek tiek (20 milijonų eurų) padidinamas siekiant integruoti konkrečią paramą už plotą, skirtą auginti vyšnioms ir uogoms, vadovaujantis 2006 m. spalio 12 d. Parlamento rezoliucija. Pranešėjos nuomone, toks padidinimas visiškai pateisinamas atsižvelgiant į nedidelį, palyginti su jo gamybine verte, vaisių ir daržovių sektoriaus finansavimą. Prisiimant atsakomybę parama iš anksto nedidinama atsižvelgiant į tai, kad dėl bet kokio pakeitimo galėtų nukentėti kiti Europos Sąjungos gamintojai, kuriems 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje griežtai nustatyti atitinkami slenksčiai. Bet jei tarsime, kad valstybės numatys padidinti jų finansavimą, neatmetama galimybė panaudoti dalį Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 numatyto nacionalinio rezervo, neviršijančią 0,5 proc. viršutinės ribos.
c) Dėl specialios paramos naujosioms valstybėms narėms . Be paramos, kuri bus teikiama tik naujųjų valstybių narių vyšnių ir uogų augintojams, įvedama specialių nuostatų dėl šių šalių gamintojų organizacijų pripažinimo.
c) Dėl bendrosios išmokos schemos taikymo vaisių ir daržovių sektoriui . Atsižvelgiant į vaisių ir daržovių sektoriaus rinkų ir struktūrų pusiausvyros pažeidimo pavojų, būtina išsaugoti galiojančią tvarką, pagal kurią vaisiams ir daržovėms auginti skirti sklypai negalės būti skiriami jokiai kitai žemės ūkio veiklai, kol galimas šio sprendimo poveikis nebus tiksliai įvertintas remiantis pastaraisiais Europos Bendrijų Teisingumo Teismo sprendimais. Kalbant apie paramą vaisių ir daržovių perdirbimui, pranešėjos nuomone, atsižvelgiant į šios produkcijos dvejopą paskirtį ir į masinio gamybos atsisakymo grėsmę, būtina prižiūrėti, kad valstybės narės įvestų paramą, analogišką tai, kuria naudojasi riešutų augintojai. Pranešėjos nuomone, ši naujoji parama, kurios bendra suma galėtų būti panaši į dabartinę paramą perdirbėjams, padėtų, laikantis BRO reikalavimų, apsaugoti pramonininkus nuo bet kokio tiekimo nutraukimo, kadangi ji skatintų nesijungti į asociacijas ir priklausytų mėlynajai kategorijai.
d ) Dėl veiklos programų. Vadovaudamasi valdymo subsidiarumo principu, pranešėja pateikė įvairių techninio pobūdžio pakeitimų. Tai padės tuo atveju, jeigu gamintojų organizacijos praeityje bus pasinaudojusios parama, parduodamos produkcijos vertės apatinę ribą pakelti iki 6 proc., siekiant užtikrinti tokį pat paramos lygį ir paskatinti pasiūlos koncentraciją, kuri yra pagrindinis naujojo BRO tikslas. Be to, siūloma padidinti biudžetus, 60 proc. pakeliant Bendrijos indėlio į veiklos fondus sumą. Galų gale siūloma sustiprinti nuostatas, užtikrinančias, kad bus išvengta dvigubo finansavimo iš kaimo plėtros programų bei veiklos programų;
e) Dėl rizikos valdymo . Nors gali atrodyti tinkama, kad rizikos valdymo išlaidas iš veiklos programų padengtų pačios gamintojų organizacijos, joms perkeliama tam tikra kompetencija (pvz., pirkimo skatinimo, komunikacijos ir mokymo srityje), kuri priskiriama veiklos programų bendriesiems tikslams, ir turi būti pastovaus, o ne vienkartinio pobūdžio. Be to, valstybės narės galės įsteigti kilus sudėtingoms krizėms saugos fondą, kuriuo galės naudotis visi gamintojai, priklausantys ir nepriklausantys gamintojų organizacijoms. Kaip minėjome pirmiau, šis fondas galės būti iš dalies finansuojamas iš nacionalinio rezervo, numatyto Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnyje, neviršijant 0,5 proc. viršutinės ribos.
7.5.2007
Tarptautinės prekybos komiteto NUOMONĖ
teikiamas Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetui
dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio konkrečias taisykles vaisių ir daržovių sektoriui ir iš dalies keičiančio tam tikrus reglamentus
( COM(2007)0017 – C6‑0075/2007 – 2007/0012(CNS) )
Nuomonės referentė:
Béla Glattfelder
TRUMPAS PAGRINDIMAS
Bendro vaisių ir daržovių rinkų organizavimo reforma vykdoma tinkamu laiku (paskutinį kartą persvarstymas šiame sektoriuje vyko daugiau nei prieš 10 metų), tinkamomis aplinkybėmis, kurias galima apibūdinti BŽŪP reforma 2003 ir 2004 m., vykstančiomis derybomis pagal Dohos plėtros darbotvarkę ir ES finansinės perspektyvos 2007—2013 įgyvendinimu.
Nuomonės referentas pritaria bendram požiūriui Komisijos pasiūlyme, kurio tikslas , be kitų tikslų, siekti, kad gamintojų organizacijų veikla, didinant sektoriaus konkurencingumą, būtų veiksmingesnė ir patrauklesnė.
Komisija, atsižvelgdama į tai, kad vis dar vyksta PPO derybos ir kad jų rezultatai dar nežinomi, nusprendė tarptautinės prekybos aspektų (įvežimo kainų sistemą, tarifines kvotas, orientacines apimtis…) neįtraukti į esamą teisės sistemą. Tačiau ji pasiūlė panaikinti visas grąžinamąsias išmokas šiame sektoriuje, nes tariamai sumažėjo jų ekonominis poveikis.
Nuomonės referentas sutinka, kad „prekybos sistema vaisių ir daržovių sektoriuje turi būti pagrįsta daugiašalių derybų dėl tarptautinės prekybos Urugvajaus raunde prisiimtais įsipareigojimais“ (pasiūlymo 23 konstatuojamoji dalis). Atsižvelgiant į žymų išorės prekybos deficitą šiame sektoriuje, padidėjusį trečiųjų šalių konkurencingumą Europos Sąjungos, o taip pat ir pasaulio rinkose ir į tai, kad Bendrija nebeteikia didelės reikšmės laisvos prekybos susitarimų įgyvendinimui, būtų neprotinga, jei ES prisiimtų daugiau įsipareigojimų nei jų turi dabar.
Pirmuoju pakeitimu siekiama, palengvinant 31 straipsnyje numatytos specialios apsaugos sąlygos taikymą, sustiprinti ES gebėjimą reaguoti į per didelės importo konkurencijos sukeliamas krizes. Šiuo tikslu, nuomonės referentas siūlo panaikinti tam tikras sąlygas, kurios nenumatytos PPO susitarimo dėl žemės ūkio 5 straipsnyje.
Antruoju pasiūlytu pakeitimu paprasčiausiai siekiama išlaikyti galimybę vaisių ir daržovių sektoriuje, kai tik reikia, suteikti eksporto grąžinamąsias išmokas tol, kol ES tvirtai (t. y. formaliai ir besąlygiškai) neįsipareigos PPO sistemoje panaikinti tokias grąžinamąsias išmokas.
Ekonominiu požiūriu, nuomonės referentas nesutinka su Komisijos pasiūlymu, kad tokios grąžinamosios išmokos nebenaudingos. Atsižvelgiant į šiame sektoriuje esantį konkurencijos intensyvumą pasaulio rinkose ir į tai, kad kitos pagrindinės šalys ir toliau naudoja šią ar panašias paramos priemones, bet kokia parama, net ir nedidelė, būtų naudinga ekonominę veiklą vykdantiems Europos Sąjungos subjektams.
Tačiau svarbiausia, kad nuomonės referentas yra susirūpinęs, jog toks vienašališkas ir pirmalaikis eksporto grąžinamųjų išmokų panaikinimas gali būti neteisingai suprastas mūsų derybų partnerių Pasaulio Prekybos Organizacijoje ir gali leisti jiems manyti, kad ES galutinai panaikino grąžinamąsias išmokas visoms eksportuojamoms prekėms, ir gali pažeisti vadinamąjį lygiagretumo principą (panaikinant kitokio pobūdžio paramą), kuris įtvirtintas ministrų lygio Honkongo deklaracijoje, bet kuriam kol kas nebuvo konkrečiai pritarta.
PAKEITIMAI
Tarptautinės prekybos komitetas ragina atsakingą Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Komisijos siūlomas tekstas
Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.
Parlamento pakeitimai
Pakeitimas
1
28A KONSTATUOJAMOJI DALIS (NAUJA)
28a) Reikia remti procesą, kuriuo siekiama Bendrijos lygiu koordinuoti derybas su trečiosiomis valstybėmis dėl augalų sveikatos protokolų, pagal kuriuos eksportuojami vaisiai ir daržovės.
Pagrindimas
Iki šiol dėtomis pastangomis daugiašaliu lygmeniu (PPO) ir dvišaliu lygmeniu (Meksika, Čilė, Viduržemio jūros regiono šalys, ir t. t.) nebuvo išspręstas Bendrijos žemės ūkio produktų eksportui trukdančių kliūčių, pagrįstų augalų sveikatos reikalavimais, klausimas. Derybos dėl augalų sveikatos protokolų šiuo metu priklauso ES valstybių narių institucijų išimtinei kompetencijai. Reiktų, kad Komisija, koordinuodama savo veiksmus su valstybėmis narėmis, galėtų dalyvauti derybose.
Pakeitimas
2
28B KONSTATUOJAMOJI DALIS (nauja)
28b) Šiuo etapu reikėtų išlaikyti eksporto grąžinamąsiąs išmokas, kurios yra naudinga priemonė, padedanti Bendrijai padidinti vaisių ir daržovių eksportą į tam tikras trečiąsias šalis.
Pagrindimas
Kompensacijos už eksportą, taip pat ir pasitraukimas iš rinkos yra dvi naudingos PPO valstybių vaisių ir daržovių rinkos valdymo priemonės. Skubus kompensacijų už eksportą panaikinimas gali destabilizuoti vietines tam tikrų vaisių ir daržovių rinkas. Taigi reikia veikti atsargiai ir ypač palaukti šiuo klausimu daromų poveikio studijų išvadų, kurias numatoma pateikti 2007 m. pabaigoje.
Pakeitimas
3
31 STRAISPNIO 2 DALIS
2. Papildomas importo muitas netaikomas, jei nepanašu, kad importas galėtų pakenkti Bendrijos rinkai, arba jei pastangos nesiderintų su siekiamu tikslu.
Išbraukta.
Pagrindimas
Pasiūlymo 31 straipsnis, kaip ir Reglamento (EB) NR. 2200/96 33 straipsnis, numato specialią apsaugos sąlygą atitinkančią Urugvajaus derybų raundo daugiašalių derybų metu priimto Susitarimo dėl žemės ūkio 5 straipsnio nuostatas. Tačiau 2 dalis neatitinka Susitarimo nuostatų ir dėl to specialios apsaugos sąlygos taikymas yra pernelyg apsunkinamas. Dėl pernelyg didelės importo konkurencijos vaisių ir daržovių sektoriuje nulemto tam tikrų produktų pažeidžiamumo pateisinama tai, kad ES, nenustatydama papildomų sąlygų, visiškai išnaudoja PPO taisyklėse numatytas apsaugos galimybe.
Pakeitimas
4
V ANTRAŠTINĖS DALIES III SKYRIAUS IIA SKIRSNIO (NAUJAS) 37A STRAIPSNIS (NAUJAS)
IIA SKIRSNIS
E ksporto grąžinamosios išmokos
37a straipsnis
Eksporto grąžinamųjų išmokų nustatymas ir suteikimas
1. Jeigu iškyla būtinybė, siekiant sudaryti sąlygas Reglamento Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų produktų ekonomiškai patikimam eksportui, remiantis šių produktų tarptautinės prekybos kainomis ir laikantis ribų, numatytų pagal Sutarties 228 straipsnį sudarytuose susitarimuose, šių kainų ir Bendrijos rinkoje taikomų kainų skirtumas gali būti padengiamas eksporto grąžinamosiomis išmokomis.
2. Kiekiams, už kuriuos gali būti skiriama eksporto grąžinamoji išmoka, paskirstyti turi būti patvirtintas toks būdas, kuris:
a) geriausiai atitinka produkto pobūdį ir padėtį atitinkamoje rinkoje ir kurį taikant įmanoma kuo veiksmingiau panaudoti turimus išteklius bei deramai atsižvelgti į Bendrijos eksporto efektyvumą ir struktūrą, nesukeliant diskriminacijos tarp didelių ir mažų ūkio subjektų;
b) administravimo atžvilgiu ūkio subjektams yra mažiausiai sudėtingas administruoti;
c) nesukelia diskriminacijos tarp suinteresuotų ūkio subjektų.
3. Grąžinamosios išmokos yra tokios pačios visoje Bendrijoje.
Prireikus atsižvelgiant į tarptautinės prekybos būklės arba specialiuosius tam tikrų rinkų reikalavimus, grąžinamoji išmoka už kokį nors produktą gali skirtis priklausomai nuo produkto paskirties vietos.
Grąžinamosios išmokos nustatomos Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnyje nustatyta tvarka. Grąžinamosios išmokos nustatomos periodiškai.
Periodiškai nustatomas grąžinamąsias išmokas, prireikus, Komisija retkarčiais gali koreguoti valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva.
4. Nustatant grąžinamųjų išmokų dydį atsižvelgiama į:
a) esamą padėtį ir ateities tendencijas dėl:
– vaisių ir daržovių kainų Bendrijos rinkoje ir galimybės čia jų įsigyti,
– vaisių ir daržovių kainų tarptautinėje prekyboje;
b) išlaidas ir minimalias transporto iš Bendrijos rinkų į uostus ir kitus Bendrijos eksportavimo punktus bei išsiuntimo į paskirties šalį išlaidas;
c) siūlomo eksporto ekonominį aspektą;
d) ribas, numatytas pagal Sutarties 228 straipsnį sudarytuose susitarimuose;
5. 1 dalyje nurodytos Bendrijos rinkos kainos nustatomos naudojant eksportavimui palankiausias kainas.
1 dalyje paminėtos pasaulinės rinkos kainos nustatomos naudojant:
a) kainas trečiųjų šalių rinkose;
b) trečiosiose šalyse palankiausias kainas importui iš kitų trečiųjų šalių;
c) eksportuojančiose trečiosiose šalyse užfiksuotas gamintojo kainas;
d) bendrijos pasienyje siūlomas kainas .
6. Grąžinamosios išmokos suteikiamos tik pateikus paraišką ir atitinkamą eksporto licenciją.
7. Skiriama tokia grąžinamoji išmoka, kuri yra taikoma paraiškos gauti licenciją pateikimo dieną, o diferencijuotos grąžinamosios išmokos atveju – kuri taikoma tą pačią dieną:
a) pagal licencijoje nurodytą paskirties vietą arba
b) pagal tikrąją vietą, jei ji nesutampa su nurodytąja licencijoje. Šiuo atveju, taikytina suma negali viršyti sumos, taikomos pagal licencijoje pažymėtą paskirties vietą.
Gali būti imamasi atitinkamų priemonių, kad nebūtų piktnaudžiaujama šios dalies nuostatose suteikiamu lankstumu.
8. Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnyje numatyta tvarka 6 ir 7 dalys gali būti netaikomos, jei už Reglamento (EB) Nr. 2200/96 1 straipsnio 2 dalyje išvardytus produktus grąžinamosios išmokos yra išmokamos vykdant pagalbos maistu operacijas.
9. Grąžinamoji išmoka išmokama pateikus įrodymus, kad produktai:
– buvo eksportuoti iš Bendrijos;
– yra Bendrijos kilmės ir
tais atvejais, kai taikant diferencijuotą grąžinamąją išmoką, produktai pasiekė licencijoje nurodytą paskirties vietą arba kitą paskirties vietą, kuriai nustatyta grąžinamoji išmoka, nepažeidžiant 7 dalies b punkto. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 2200/96 46 straipsnyje nustatyta tvarka šiai taisyklei gali būti daromos išimtys, jei nustatomos lygiavertes garantijas suteikiančios sąlygos.
10. Kiekių apribojimų, kylančių iš susitarimų, sudarytų pagal Sutarties 228 straipsnį, laikymąsi garantuoja eksporto licencijos, išduodamos jose numatytiems referenciniams laikotarpiams ir taikomos konkretiems produktams.
Kalbant apie įsipareigojimų, numatytų susitarimuose, sudarytuose derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde, laikymąsi, referencinio laikotarpio pabaiga neturi įtakos eksporto licencijų galiojimui.
11. Išsamios šio straipsnio taikymo taisyklės, įskaitant nuostatas dėl nepaskirtų bei nepanaudotų eksportuotinų kiekių perskirstymo, priimamos vadovaujantis Reglamento (EB) NR. 2200/96 46 straipsnyje nustatyta tvarka.
Pagrindimas
Net jei biudžetiniais aspektais grindžiamais kai kuriais argumentais galima pritarti eksporto grąžinamųjų išlaidų panaikinimui vaisių ir daržovių sektoriuje, toks vienašalis ir pirmalaikis panaikinimas būtų politiškai ir ekonomiškai neprotingas atsižvelgus į esamą situaciją PPO organizacijoje. Šiuo pakeitimu siekiama išplėsti eksporto grąžinamųjų išmokų sistemos taikymo sritį, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 2200/96 35 straipsnyje, tokiam laikui, kol dėl tokio išplėtimo panaikinimo pateisinimo nebus susitarta derybose, vykstančiose pagal Dohos plėtros darbotvarkę.
Pakeitimas
5
40 STRAIPSNIO 1 PUNKTAS
1 straipsnio 2 dalies lentelės 21 eilutė (nauja) (Reglamentas (EB) Nr. 2200/96)
0813 20 00 Slyvos
Pagrindimas
Slyvos apdorojamos dviem etapais: džiovinimo, kurį atlieka gamintojas, ir perdirbimas, kurį atlieka perdirbėjas. Po to, kai slyva sudžiovinama, jai suteikiamas tas pats muitinės nomenklatūros numeris kaip ir apdorotai slyvai.
Specialiai neįtraukus slyvos, kaip žemės ūkio gaminio, į Reglamentą Nr. °2200/96, šis gaminys nebus sąraše tų gaminių, kurių gamintojai naudojasi pardavimų standartų, gamintojų organizacijų, tarpšakinių organizacijų ir kt. nuostatomis.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Konkrečios taisyklės vaisių ir daržovių sektoriui
Nuorodos
COM(2007)0017 – C6-0075/2007 – 2007/0012(CNS)
Atsakingas komitetas
AGRI
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
INTA
13.3.2007
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
Béla Glattfelder
28.2.2007
Svarstymas komitete
21.3.2007
11.4.2007
Priėmimo data
7.5.2007
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
8
6
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Françoise Castex, Christofer Fjellner, Béla Glattfelder, Eduard Raul Hellvig, Jacky Henin, Caroline Lucas, Erika Mann, Helmuth Markov, Georgios Papastamkos, Tokia Saïfi, Zbigniew Zaleski
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Eugenijus Maldeikis, Margrietus van den Berg
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Brian Simpson
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Konkrečios taisyklės vaisių ir daržovių sektoriui
Nuorodos
COM(2007)0017 - C6-0075/2007 - 2007/0012(CNS)
Konsultacijos su EP data
16.2.2007
Atsakingas komitetas
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
AGRI
13.3.2007
Nuomonę teikiantis (-ys) komitetas (-ai)
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
INTA
13.3.2007
Pranešėjas(-ai)
Paskyrimo data
María Isabel Salinas García
5.4.2004
Svarstymas komitete
21.3.2007
11.4.2007
8.5.2007
Priėmimo data
8.5.2007
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
37
2
2
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Vincenzo Aita, Peter Baco, Katerina Batzeli, Thijs Berman, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Dumitru Gheorghe Mircea Coşea, Joseph Daul, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Atilla Béla Ladislau Kelemen, Heinz Kindermann, Vincenzo Lavarra, Véronique Mathieu, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, Radu Podgorean, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Csaba Sándor Tabajdi, Witold Tomczak, Donato Tommaso Veraldi, Janusz Wojciechowski, Andrzej Tomasz Zapałowski
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Alejandro Cercas, Hynek Fajmon, Ilda Figueiredo, Gábor Harangozó, Jan Mulder, James Nicholson, Zdzisław Zbigniew Podkański, Teresa Riera Madurell, Armando Veneto
