Savaitė : 03-05-2004(s)
EUROPOS PARLAMENTAS
Redaktorė:
Virginija Zabotkaitė
Sekretoriatas:
Edita Ramašauskaitė
Tel. 31055
Briuselis:
Strasbūras:
ASP 6D 84
IPE3 F02/017
B-1047 Brussels
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 10 55
Tel. (33) 3 88 17 46 42
Fks. (32-2) 284 92 53
Fks. (33) 3 88 17 93 55
el.paštas: spauda-lt@europarl.eu.int
Tinklapis: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_lt.htm
Baigta redaguoti: 2004 m. gegužės 5 d.
Frakcijos Pagal 07.05.2004
EPP-ED
PES
ELDR
EUL / NGL
Greens / EFA
UEN
EDD
Non-attached
Total
BE
5
6
5
6
3
25
CZ
13
7
1
3
24
DK
1
2
6
3
1
3
16
DE
53
35
7
4
99
EE
2
1
2
1
6
EL
9
9
7
25
ES
28
24
2
4
5
1
64
FR
21
18
1
15
9
4
8*
10
86*
IE
5
1
1
2
6
15
IT
34
16
8
6
2
10
11
87
CY
2
1
1
2
6
LV
5
1
2
1
9
LT
3
5
5
13
LU
2
2
1
1
6
HU
12
10
2
24
MT
3
2
5
NL
9
6
8
1
4
3
31
AT
7
6
2
6
21
PL
13
27
4
10
54
PT
9
12
2
2
25
SI
3
1
3
7
SK
7
2
1
1
1
2
14
FI
5
3
5
1
2
16
SE
7
6
4
3
2
22
UK
37
29
11
6
3
1
87
Total
295
232
67
55
47
30
17*
44
787*
Frakcijos
EPP/ED
European People’s Party/European Democrats
PES
Party of European Socialists
ELDR
European Liberal, Democratic and Reformist Group
Greens/EFA
Green Group in the European Parliament
EUL/NGL
Confederal Group of the European United Left-Nordic Green Left
UEN
Union for Europe of the Nations
EDD
The Europe of Democracies and Diversities Group
IND
Independents
Plėtra
Padidėjęs Europarlamentas pažymėjo ES plėtrą
Gegužės 3 d. Strasbūre vyko pirmasis išsiplėtusio Europos Parlamento iškilmingas posėdis. Pasveikindamas naujuosius 162 kolegas iš prisijungusių valstybių, Europarlamento pirmininkas Patas Koksas (Pat COX ) paskelbė, jog tai - istorinė Europos susivienijimo diena.
Europos Komisijos vicepirmininkė Lojola de Palasio (Loyola de PALACIO ) pažymėjo, kad atgavusi savo vientisumą XXI amžiaus Europa taps dar svarbesne pasaulinių procesų dalyve. Ji patvirtino Komisijos poziciją toliau tęsti tarpinstitucinį bendradarbiavimą siekiant taikos, demokratijos bei žmogaus teisių apsaugos. Vicepirmininkė pabrėžė, jog Europos Parlamentas, Komisija ir Taryba suvieniję savo jėgas kalba vienu balsu ir dirba kartu Europos ateičiai.
Plėtros komisaras Giunteris Ferhoigenas (Günter VERHEUGEN ) pasidžiaugė, jog penktoji ES plėtra sėkmingai baigta: "Šis procesas parodė Europos dinamizmą ir mūsų visų galias - kiek daug galime nuveikti kartu". Išsiplėtusi Europa taps stipresnė tiek politiškai, tiek ir ekonomiškai, patikino komisaras. "Europos suvienijimas nereiškia nacionalinio identiteto ar nepriklausomybės praradimo. Dabartiniame pasaulyje šalis nepajėgi viena kovoti prieš tarptautinį terorizmą, socialines ir kitas globalias problemas. Tik veikiant kartu galima jas išspręsti".
Hansas-Gertas Pioteringas (Hans-Gert POETTERING (PPE-DE, D), sveikindamas naujuosius EP narius, pažymėjo, jog 1979 m. pirmą kartą visuotinai renkant Europos Parlamentą, "šių šalių, istorijoje patyrusių aneksiją ir prievartą, įsiliejimą į Europos šeimą 2004 m. galėjome pavadinti sunkiai įgyvendintina svajone". Jis pabrėžė svarų Europarlamento indėlį į šią ES plėtrą. "Europarlamentas tvirtai pasisakė už derybas ne su penkiomis, o su dvylika šalių". Taip buvo suteikta galimybė vėliau derybas pradėjusioms valstybėms prisivyti labiau pažengusias kandidates. Hansas-Gertas Pioteringas prisiminė spartų Lietuvos šuolį ir pasveikino ją bei kitas valstybes už pažangą vykusiose derybose. Be to, Parlamentas buvo vienas iš iniciatorių sudaryti derybų ir plėtros kalendorių taip, kad 2004 m. demokratiškų rinkimų keliu į Parlamentą atvyktų naujųjų šalių atstovai.
Enrikas Baronas Krespas (Enrique BARÓN CRESPO (PSE, E) ES plėtrą pavadino sėkmingu ES žingsniu. Jis paragino išsiplėtusią Europą žengti kitą žingsnį - prisiimti istorinę atsakomybę ir susitarti dėl ES Konstitucijos.
Vengrijos atstovas Matijašas Eiorsi (Mátyás EÖRSI (ELDR, HU), pirmą kartą kreipdamasis į Parlamentą, tvirtino, jog liberalai visada rėmė plėtros idėją. "ES plėtros vaisius ragausime visi. Kalbu ne apie finansinę paramą, bet apie ilgai lauktą buvimą kartu suvienytoje Europoje".
Monika Frasoni (Monica FRASSONI (Verts/ALE, B) pažymėjo, jog Europos Sąjunga pirmą kartą susivienijo demokratijos principu ir laisvu tautų sprendimu. Šią džiugią akimirką p. Frasoni priminė Europos laukiančius darbus - išspręsti Kipro problemą bei siekti taikos Irake.
Lenkijos atstovas Michalas Tomašas Kaminskis (Michał Tomasz KAMIŃSKI (UEN, PL) tvirtino, jog "šią džiaugsmingą dieną švenčiame "padalintos" Europos pabaigą". Pranešėjas priminė Solidarumo judėjimą, kuriuo Lenkijos piliečiai grindė kelią Europos link.
Plenarinėje sesijoje taip pat pasisakė Francis Vurcas (Francis WURTZ (GUE/NGL, F), Jensas-Peteris Bondė (Jens-Peter BONDE (EDD, DK) ir Mari-Fransuaza Garo (Marie-Françoise GARAUD (NI, F).
Europos Konstitucijos link
Debatai: 2004 05 04
Gegužės 4 d. 25 valstybių Europos Parlamentas išklausė Ministrų Tarybos ir Komisijos pareiškimus dėl Europos Konstitucijos ateities. Europarlamento nariai kvietė šalis nares susitarti dėl Konstitucijos dar prieš EP rinkimus ir pasisakė už EP galių bei demokratijos stiprinimą Europoje.
ES pirmininkaujančios Airijos ministras Europos reikalams Dikas Roučas (Dick ROCHE, T.D. ) pažymėjo didžiulį Europarlamento indėlį ir pasišventimą rengiant Konstituciją. Nors derybos dar nebaigtos, pasiekta daugiau nei tikėtasi 2003-ųjų gruodį.
Konventas Tarpvyriausybinei Konferencijai (TVK) pateikė Konstitucijos projektą - tvirtą pagrindą naujajai sutarčiai, kuri turės atlaikyti laiko išbandymus. Ji parašyta daug suprantamesne kalba nei ankstesnės sutartys, be to aiškiai nurodo, kas ką veikia Europos Sąjungoje. Konstitucija išryškina subsidiarumo principą ir supaprastina teisės aktų leidybos procedūras. Joje siekiama užtikrinti besiplečiančios ES efektyvumą ir piliečių problemų sprendimą.
D. Roučas patikino, jog ES pirmininkaujanti Airija sieks kiek įmanoma greičiau susitarti dėl svarbiausių Konstitucijos klausimų per gegužės mėn. 17 - 18 d. vyksiantį Užsienio reikalų ministrų susitikimą, paliekant kitus klausimus birželį vyksiančiai Europos Vadovų Tarybai.
Kertiniai neišspręsti klausimai - kvalifikuotos balsavimo daugumos apibrėžimas, Komisijos sudėtis, kt. D. Roučas pabrėžė, jog dvigubos daugumos balsavimo sistema padėtų pasiekti sutarimą 25 ir daugiau valstybių Europos Sąjungoje. Be to, reikia atsižvelgti į valstybių narių specifinius poreikius.
"Suprantame ES valstybių susirūpinimą dėl Komisijos sudėties, tačiau Komisija turi veikti efektyviai", - teigė D. Roučas. Kurį laiką šalys turės po atstovą Komisijoje, vėliau bus galima spręsti dėl Komisijos narių skaičiaus sumažinimo ir rotacijos principo įvedimo.
"Naujoji Konstitucinė sutartis bus naudinga ES piliečiams. Esame pasiryžę dėti visas pastangas, kad derybos baigtųsi sėkmingai. Turime remtis ES plėtros sėkme. Konstitucijos priėmimas būtų kitas logiškas žingsnis į priekį," - kalbėjo ministras.
Atsakingas už Vidaus ir teisės reikalus Komisijos narys Antonijus Vitorinas (Antonio VITORINO ) pabrėžė, jog balsavimo ir sutarčių peržiūrėjimo principai turi būti paprasti ir aiškūs ES piliečiams. Diskusijose dėl Europos ateities jis kvietė nepamiršti Lisabonos priesakų ir darnaus vystymosi tikslo. Komisija remia Airijos ryžtą pasiekti sutarimą iki arba iš karto po EP rinkimų bei pabrėžia diskusijų dėl Konstitucijos svarbą.
Hansas-Gertas Pioteringas (Hans-Gert POETTERING (PPE-DE, D), apžvelgdamas ES istorinę raidą, pažymėjo, jog Europa nusipelnė Konstitucijos. Naujoji ES sutartis turi stiprinti parlamentarizmo tradiciją, EP galias bei subsiadiarumo principą. Prelegentas griežtai pasisakė prieš EP biudžetinių įgaliojimų apribojimą. Jis taip pat kvietė diskutuoti dėl išsiplėtusios ES kaimynystės.
Enrikas Baronas Krespas (Enrique BARÓN CRESPO (PSE, E) pažymėjo, jog EP, nepaisant artėjančių rinkimų, turi dalyvauti galutinėse derybose dėl Konstitucijos. Be to, rinkimų kampanijose turi atsispindėti pažanga siekiant sutarimo dėl Konstitucijos.
Endrius Dafas (Andrew DUFF (ELDR, UK) teigė, jog EP padarė didelę pažangą kuriant Europos konstitucinę sąrangą. Jis išreiškė susirūpinimą, kad "Taryba siekia finansinius klausimus spręsti vienbalsiai ir sumažinti EP procedūrines galias".
Francis Vurcas (Francis WURTZ (GUE/NGL, F) teigė, jog visuomenėje reikia skatinti diskusijas dėl Europos ateities. Be to, šalyse narėse vykdant ekonomikos reformas neturi būti pamiršta socialinė dimensija bei Lisabonos tikslai.
Monika Frasoni (Monica FRASSONI (Verts/ALE, B) išreiškė susirūpinimą dėl Konstitucijos rengimo proceso skaidrumo: "Konventui perdavus Konstitucijos tekstą vyriausybėms, derybos vyksta už uždarų durų, o keičiamas tekstas praranda pradinę dvasią".
Pirmą kartą pasisakydamas Europarlamente Slovakijos atstovas Rudolfas Žiakas (Rudolf ŽIAK (UEN, SK) pabrėžė, jog ES turi būti gerbiama šalių kultūrinė ir kalbinė įvairovė, vyrauti tolerancija bei pasitikėjimas. Mažosioms šalims ypač svarbi valstybių lygybė, finansiniai mechanizmai bei tolesnė regionų politika. Jis pabrėžė, jog kiekviena valstybė turi turėti atstovą Komisijoje.
Viljamas Abitbolas (William ABITBOL (EDD, F) kritikavo, jog "25 valstybėse 450 rinkėjai birželio 10 - 13 d. balsuos nežinodami atsakymų į du klausimus: kokia bus ES ir jos sienos. Jis paragino kuo greičiau susitarti dėl Konstitucijos bei atkreipė dėmesį, jog priėmus Turkiją į ES, Sąjunga ribosis su Iraku.
Džordžas Bertu (Georges BERTHU (NI, F) tvirtino, jog reikia stiprinti nacionalinę demokratiją, kad Europoje augtų demokratinis pliuralizmas.
Timotis Kirkhoupas (Timothy KIRKHOPE (PPE-DE, UK), kalbėdamas apie ES taikos ir saugumo svarbą ir ES plėtrą į rytus, pasidžiaugė, kad sovietinį režimą patyrusios naujosios ES narės prisijungė prie NATO.
Birutė VĖSAITĖ (PSE, LT), pirmoji deputatė iš Lietuvos kreipusis į Europarlamentą, teigė, jog "narystė naujosioms ES šalims reiškia daugiau socialinio teisingumo, geresnes darbo sąlygas ir aukštesnius atlyginimus". Kalbėdama apie ES kaimynystės politiką, ji kvietė išsiplėtusią Europą neatsitverti nuo kaimynų - Moldovos, Ukrainos, Rusijos bei neužkirsti joms kelio galimai narystei ES. Pranešėja taip pat pažymėjo Lietuvos norą ir pasirengimą perduoti ES vertybes Bendrijos rytų kaimynėms.
Parlamentas pritarė naujos sudėties Komisijai
Naujųjų Komisijos narių pristatymas ir balsavimas dėl pritarimo jų kandidatūroms Balsavimas: gegužės 5 d.
Gegužės 5 d. Europos Komisijos pirmininkas Romanas PRODIS (Romano PRODI ) Parlamentui pristatė dešimt komisarų iš naujųjų ES valstybių.
Parlamentas pritarė visoms naujųjų komisarų kandidatūroms. Peteris Balašas (Peter BALΆZS) iš Vengrijos tapo Regioninės politikos komisaru, Džo Borgas (Joe BORG ) iš Maltos dirbs Paramos vystymuisi ir humanitarinės pagalbos srityje, Janas Figelis (Ján FIGEL ) iš Slovakijos užėmė Įmonių ir informacinės visuomenės komisaro postą, lietuvė Dalia GRYBAUSKAITĖ paskirta Švietimo ir kultūros komisare, Danuta Hiubner (Danuta HÜBNER ) iš Lenkijos tapo Prekybos komisare, Simas Kalas (Siim KALLAS ) iš Estijos Komisijoje bus atsakingas už Ekonomikos ir pinigų reikalus, Sandra Kalnietė (Sandra KALNIETE ) iš Latvijos užėmė Žemės ūkio ir žuvininkystės komisaro postą, Markosas Kiprijanu (Markos KYPRIANOU ) iš Kipro Komisijoje dirbs Biudžeto srities komisaru, Janešas Potočnikas (Janez POTOČNIK ) iš Slovėnijos tapo Plėtros komisaru, o Pavelas Telička (Pavel TELIČKA ) iš Čekijos - Sveikatos ir vartotojų reikalų komisaru. Naujieji komisarai iki 2004 m. lapkričio 1 d. dirbs kartu su senaisiais atitinkamų sričių komisarais.
EP taip pat balsavo ir dėl naujųjų komisarų iš senbuvių ES valstybių paskyrimo. Pasitraukus Regioninės politikos komisarui Mišeliui Barnjė (Michel BARNIER ), jo vietą užėmė prancūzas Žakas Baro (Jacques BARROT ), o Ekonomikos ir pinigų reikalų komisaro M. Solbeso Miros (M. SOLBES MIRA ) portfelis atiteko Choakinui Almunijai (Joaquin ALMUNIA ) iš Ispanijos. Balandžio 26 - 27 d. atitinkamuose EP komitetuose vyko šių dviejų komisarų klausymai.
Paskyrimo procedūra
Kai naujoji Komisija paskiriama "įprastiniu" būdu, pagal ES sutartį Europos Komisijos pirmininką, kvalifikuota balsų dauguma paskiria Ministrų Taryba, kurią sudaro valstybių narių ar jų vyriausybių vadovai. Po to, Komisijos pirmininko kandidatūrą turi patvirtinti Parlamentas. EP priima sprendimą narių balsų dauguma. Toliau šalys narės, kvalifikuota balsų dauguma ir pritariant naujai paskirtam Komisijos pirmininkui, paskiria kitus Komisijos narius. Dėl Komisijos pirmininko Parlamentas balsuoja plenarinėje sesijoje, o kitų komisarų patvirtinimo procedūra vyksta viešame atitinkamos srities EP komiteto svarstyme. Po šių svarstymų Parlamentas plenarinėje sesijoje patvirtina arba atmeta visą Komisiją balsų dauguma.
Europarlamentas patvirtino naujuosius Audito Rūmų narius
Diemut THEATO (EPP-ED, D) Pranešimas: Dešimties Europos Audito Rūmų narių paskyrimas Dok.: A5-0283/2004 Procedūra : konsultacija Balsavimas : 2004 05 05
Gegužės 5 d. Europos Parlamentas balsų dauguma rekomendavo Tarybai paskirti 8 iš 10 narių į Audito Rūmus iš naujųjų ES valstybių.
Gegužės 4 d. neeiliniame Biudžeto kontrolės posėdyje parlamentarai priėmė Dymutos Teato (Diemut THEATO (PPE-DE, D) pranešimą dėl naujųjų Audito Rūmų narių paskyrimo. Komitete deputatai palankiai įvertino visas kandidatūras, išskyrus kipriečio Konstantino Karmijoso (Constantinos KARMIOS ir slovako Julijaus Molnaro (Julius MOLNAR ), kuriems, EP narių vertinimu, trūksta profesinės patirties audito srityje. Konstantinas Karmijosas atsiėmė savo kandidatūrą, o už Julijaus Molnaro kandidatūros atmetimą balsavo dauguma parlamentarų (429 už, 54 prieš, 74 susilaikė).
Pagal EP Darbo tvarkos taisyklių 35 straipsnį , Europarlamento pirmininkas pateiks prašymą Tarybai atšaukti Kipro ir Slovakijos kandidatus ir pateikti Parlamentui svarstyti naujas kanditatūras.
Pagal Stojimo sutartį Audito Rūmai priima dešimt pareigūnų iš naujųjų ES valstybių šešerių metų kadencijai. Juos skiria Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu. Pagal EP Darbo taisykles balandžio 6 - 7 d. naujieji Audito Rūmų nariai dalyvavo viešuosiuose EP biudžeto kontrolės komiteto klausymuose, kuriuose jie pasisakė ir atsakė į EP narių klausimus. EP biudžeto kontrolės komitetas dėl kiekvieno kandidato atskirai balsavo neeiliniame komiteto posėdyje Strasbūre, gegužės 3 d.
Lietuvos pasiūlytai Irenos PETRUŠKEVIČIENĖS kandidatūrai Parlamentas pritarė balsų dauguma (534 už, 16 prieš, 33 susilaikė).
Šalių narių pasiūlyti kandidatai į Audito Rūmus:
Vojko Anton ANTONČIČ (Slovėnija)
Gerjza HALASZ (Vengrija)
Kersti KALJULAID (Estija)
Constantinos KARMIOS (Kipras)
Jan KINŠT (Čekija)
Igors LUDBORŽS (Latvija)
Julius MOLNAR (Slovakija)
Irena PETRUŠKEVIČIENĖ (Lietuva)
Jacek UCZKIEWICZ (Lenkija)
Išsamesnė informacija internete: Naujųjų Audito Rūmų narių klausymai Europos Parlamente .
EP darbo reglamentas
Atmestas siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija
Dok.: B5-0189/2004 Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija Procedūra : pagal EP Darbo tvarkos taisyklių 34 straipsnį Debatai : 2004 05 04 Balsavimas : 2004 05 04
Gegužės 4 d. Europos Parlamentas balsų dauguma (88 už, 515 prieš, 63 susilaikė) atmetė siūlymą pareikšti nepasitikėjimą Komisija.
Balandžio 21 d. plenarinėje sesijoje Europos Parlamentas svarstė siūlymą pareikšti nepasitikėjimą Komisija dėl statistikos padalinio "Eurostat" skandalo, kilusio dėl sistemingai į slaptas sąskaitas pervedamų pinigų. "Europos Komisija - nei kolektyviai, nei individualiai - neprisiėmė politinės atsakomybės už šį įvykį", - teigiama Europos Parlamento rezoliucijoje. Deputatai kritikavo vangią Komisijos reakciją į Parlamento raginimus surasti "Eurostat" skandalo kaltininkus bei pareikalavo Komisijos per tris mėnesius pateikti ataskaitą.
Norint pareikšti nepasitikėjimą Komisija reikia, kad balsuotų du trečdaliai EP narių ir siūlymui pritartų absoliuti EP dauguma.
Išsamesnė informacija internete:
EP Darbo tvarkos taisyklių 34 straipsnis .
Kontaktai žurnalistams : Paula Fernández Hervás (Strasbūras) tel. :(33-3) 881 74768 (Briuselis) tel. :(32-2) 28 42535 el. paštas : econ-press@europarl.eu.int
Narių neliečiamybė ir Statutas
Naujųjų EP narių mandatų patvirtinimas
Gegužės 5 d., remdamasis Teisės reikalų ir vidaus rinkos komitete vienbalsiai priimta pirmininko rekomendacija (pranešėjas Džiuzepė Garganis (Giuseppe GARGANI (PPE-DE, I), Europos Parlamentas patvirtino 162 EP narių iš dešimties naujųjų valstybių mandatus.
Kadangi 6 naujieji EP deputatai paliko postus, Parlamentas tuo pačiu pritarė ir jų įpėdinių mandatams.
Nuo 2004 metų gegužės 1 dienos iki 2004 – 2009 m. Europos Parlamento kadencijos pradžios Europos Parlamento nariais į Lietuvai skirtas vietas paskirti šie Seimo nariai:
1) Arminas Lydeka (ELDR, LT); 2) Kazys Bobelis (EPP-ED, LT); 3) Gintaras Didžiokas (EPP-ED, LT); 4) Kęstutis Kriščiūnas (PES, LT); 5) Kęstutis Kuzmickas (ELDR, LT); 6) Vytautas Kvietkauskas (ELDR, LT); 7) Vytautas Landsbergis (EPP-ED, LT); 8) Mindaugas Bastys (PES, LT); 9) Eugenijus Maldeikis (ELDR, LT); 10) Arturas Plokšto (PES, LT); 11) Romanas Algimantas Sedlickas (ELDR, LT); 12) Antanas Valys (PES, LT); 13) Birutė Vėsaitė (PES, LT).
Išsamesnė informacija internete: Europos Parlamento nariai .
Pareiškimai
Patas Koksas apžvelgė Europarlamento darbo rezultatus
Gegužės 5 d. paskutinėje šios kadencijos Europarlamento sesijoje Pirmininkas Patas Koksas (Pat COX ) apžvelgė EP darbo rezultatus. Jis išreiškė viltį, jog Europos Sąjungos piliečiai įvertino EP darbą ir savo sprendimą pareikš rinkimuose birželio mėn.
"Priimtų teisės aktų apimtis, bendradarbiavimas su ES institucijomis bei išimtinė darbo sparta liudija, jog šis Europarlamentas dirbo itin sėkmingai", - paskelbė P. Koksas. "Per penktąją kadenciją Parlamentas priėmė 403 teisės aktus pagal bendro sprendimo procedūrą, taikinimo komitetai pasiekė 86 sutarimus - 250 proc. daugiau nei ankstesniajame Parlamente," - vardijo Pirmininkas. Priimti teisės aktai aplinkosaugos, transporto, kultūros, finansinių paslaugų, vartotojų apsaugos ir kt. srityse pagerins ES valstybių piliečių gyvenimo kokybę. "Kadencijos metu mes 100 proc. atlikome teisėkūros pareigas ir tuo galime pagrįstai didžiuotis". Kalbėdamas apie EP biudžetines galias, P. Koksas pabrėžė, jog Parlamentas nuosaikiau nei Taryba skirstė Bendrijos biudžetą.
Pateikdamas išsamią savo veiklos ataskaitą, Parlamento pirmininkas pažymėjo, jog jo prioritetai buvo: plėtra, ES visuomenės informavimas bei vidinė Parlamento, ypač jo narių statuto, reforma.
Europarlamentas Užsienio reikalų komiteto, frakcijų veikla visada rėmė ES plėtrą. P. Koksas pasidžiaugė, kad ES plėtra sąlygojo naujos ES veikimo taisyklių formulės - Konstitucijos gimimą bei ragino Parlamentą aktyviai prisidėti rengiant šią sutartį.
P. Kokso nuomone, Parlamentas turėtų daugiau investuoti į visuomenės informavimą: "Mes privalome užtikrinti, kad ES piliečiai žinotų Parlamento sėkmės istoriją. Tačiau jokie viešieji ryšiai ar informacinės kampanijos nepakeis tikros politikos, paremtos įsitikinimais, aistra ir protu".
Pirmininko vertinimu, sustiprėjo ryšiai su kitomis Europos institucijomis bei nacionaliniais parlamentais. EP tapo patikimu Ministrų Tarybos ir Europos Komisijos partneriu. 2003 m. žengtas neturintis precedento žingsnis - į EP pakviesti stebėtojai iš narystės ES siekiančių valstybių. P. Koksas pasidžiaugė, jog po plėtros 25 šalių Parlamentas dirba sklandžiai.
Pranešėjas pažymėjo, kad tarptautinių santykių srityje Parlamentas sugebėjo efektyviai bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis Irako krizės metu, tačiau reikėtų labiau plėtoti transatlantinius santykius. Taip pat jis išreiškė susirūpinimą dėl neprogresuojančių santykių su Rusija.
P. Koksas pirmininkavimo EP metu siekė reformų, paremtų deputatų lygybe ir finansiniu skaidrumu. Jis apgailestavo, kad Taryba nesugebėjo kvalifikuota balsų dauguma priimti EP narių statuto bei pabrėžė, jog ilgainiui turėtų būti panaikintos šiuo metu Europarlamente egzistuojančios skirtingos 25 finansinės bei teisinės sistemos ir įgyvendintas EP narių lygiateisiškumas.
Baigdamas kalbą Patas Koksas pareiškė, jog artėjančiuose EP rinkimuose dalyvauti neketina. Jis Europarlamente dirbo tris kadencijas nuo 1989 m., o Parlamentui pirmininkavo nuo 2002 m. sausio 15 d.
Kita
Europarlamento pirmininkui įteiktas Lietuvos valstybinis apdovanojimas
Gegužės 3 d., prieš prasidedant plenarinei sesijai, Europos Parlamento pirmininkas Patas Koksas (Pat COX ) buvo iškilmingai apdovanotas Lietuvos Didžiojo Kunigaikščio Gedimino ordino Didžiuoju Kryžiumi. Laikinojo Lietuvos Prezidento Artūro PAULAUSKO pavedimu šį apdovanojimą Europarlamento pirmininkui už nuopelnus bei paramą Lietuvai siekiant narystės Europos Sąjungoje iškilmingai įteikė l.e.p. Seimo pirmininkas Česlovas JURŠĖNAS .
Padėkodamas Patas Koksas pasakė: "Esu labai sujaudintas ir giliai pagerbtas gavęs apdovanojimą šią džiaugsmo ir šventės dieną, kai Europos Parlamente Strasbūre darbą pradeda parlamentarai iš naujųjų valstybių narių". Jis pabrėžė, jog šiuo apdovanojimu buvo pagerbtas visas Europos Parlamentas ir parlamentinė demokratija Europoje.
Laikinasis Seimo pirmininkas pakvietė Patą Koksą apsilankyti Lietuvoje. Europarlamento pirmininkas žadėjo atvykti iki savo kadencijos pabaigos.
