17.9.2008
PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
pateiktas uždavus klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu B6‑0460/2008 ir B6‑0461/2008
pagal Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį
pateikė Ryszard Czarnecki, Adam Bielan, Roberts Zīle and Hanna Foltyn-Kubicka
UEN frakcijos vardu
dėl energijos kainų kilimo sustabdymo
Europos Parlamento rezoliucija dėl energijos kainų kilimo sustabdymo
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliuciją dėl priklausomybės nuo naftos (P6-TA (2005)361) ir 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl žuvininkystės sektoriaus krizės, kilusios dėl kuro kainų didėjimo (P6-TA (2008)308),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Spręsti padidėjusių naftos kainų problemą“ (COM (2008) 384 galutinis),
–
atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 19-20 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios valstybės narės išvadas,
–
atsižvelgdamas į neoficialios Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos 2008 m. rugsėjo 12–13 d. susitarimą;
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,
A.
kadangi 2008 m. vasarą naftos kainos pasiekė aukščiausią visų laikų lygį, kitų energetikos produktų kainos taip pat kilo, o kuro kainos vartotojams kilo kartu su naftos kaina;
B.
kadangi kritęs dolerio kursas prisidėjo prie naftos kainų spaudimo,
C.
kadangi prognozuojama, kad kuro kainos netolimoje ir tolimesnėje ateityje gali išlikti aukštos, o tai turės neigiamos įtakos infliacijai ir ES ekonomikos augimui,
D.
kadangi aukštesnis energijos kainų lygis mažina ES piliečių perkamąją galią, labiausiai paveikdamas žemiausias pajamas gaunančius namų ūkius ir daug energijos suvartojančius pramonės sektorius,
E.
kadangi energijos kainos staiga išaugo dėl įvairių faktorių derinio: struktūrinių naftos pasiūlos ir paklausos permainų, mažėjančio naujų naftos telkinių skaičiaus ir dydžio, riboto naftos gavybos augimo, geografinių faktorių, mažesnių investicijų į technologijų atnaujinimą, didesnių investavimo sąnaudų ir kvalifikuotų darbuotojų trūkumo pagrindinėse naftos gavybos šalyse,
F.
kadangi, siekiant užtikrinti veiksmingą naftos rinkos funkcionavimą, svarbu padidinti duomenų apie prekybą naftos atsargas skaidrumą ir patikimumą, bei dažniau juos skelbti,
G.
kadangi dabartinė finansinė sumaištis privertė investuotojus ieškoti alternatyvių investavimo galimybių ir tuo prisidėjo prie trumpalaikio kainų nepastovumo,
H.
kadangi ES ekonomika vis dar labai priklausoma nuo importuojamos naftos, o potencialūs nauji telkiniai yra daugiausia „netradiciniai telkiniai“, kurių vystymui reikia didesnių investicijų,
1.
išreiškia susirūpinimą dėl kylančių energijos kainų, ypač dėl jų neigiamo poveikio Europos ekonomikai ir konkurencingumui, nes tai trukdo pasiekti Lisabonos strategijos tikslus;
2.
pabrėžia būtinybę imtis priemonių, kuriomis remdamasi ES ekonomika galės išsaugoti konkurencingumą ir prisitaikyti prie naujų naftos kainų;
3.
pažymi, kad ES energetikos politikos srityje turėtų veikti išvien, ypač Gruzijos įvykių kontekste.
4.
ragina tvirtai politiškai įsipareigoti pereiti prie Europos Sąjungos mažai anglies dvideginio į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos, skatinti atsinaujinančių šaltinių naudojimą, energijos naudojimo veiksmingumą ir kitų mažai anglies dvideginio išskiriančių energijos šaltinių naudojimą, toliau įvairinti energijos šaltinius, ypač atkreipiant dėmesį į naftotiekio Odesa–Brodai projektą, bei sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro importo, nes šis perėjimas yra logiškiausia reakcija į aukštesnes naftos kainas; parvirtina, kad yra būtina, kad šios strateginės priemonės būtų papildytos tvirtais finansiniais įsipareigojimais mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje;
5.
remia Europos Vadovų Tarybos sprendimui imtis trumpalaikių ir tikslinių priemonių, skirtų sumažinti neigiamas pasekmes skurdžiausiems namų ūkiams; tačiau mano, kad reikėtų vengti priemonių, skatinančių infliaciją ir paskatas mažiau tausoti energiją, kadangi tai galėtų padaryti žalos viešųjų finansų tvarumui ir jos gali tapti neveiksmingos kylant naftos kainoms;
6.
susirūpinęs pažymi, kad vartotojai toliau moka daugiau ir svyruojant kainoms ne visada visiškai atspindimas jų mažėjimas;
7.
ragina Komisiją aktyviau dėti pastangas siekiant pagerinti konkurencijos sąlygas naftos sektoriuje ir užtikrinti dabartinių konkurencijos taisyklių laikymąsi; mano, kad reikėtų atkreipti ypatingą dėmesį į naftos perdirbimo ir tiekimo vartotojams oligopolijų ir kartelių tyrimus ir kovą su jais;
8.
mano, kad EIB turėtų vaidinti svarbesnį vaidmenį finansuojant su energijos naudojimo veiksmingumu, atsinaujinančių energijos šaltinių ir kitų mažai anglies dvideginio išskiriančių energijos rūšių naudojimu, o taip pat ir su moksliniais tyrimais ir technologine plėtra susijusius projektus, ypatingai mažose ir vidutinėse įmonėse;
9.
ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl Energijos mokesčių direktyvos peržiūros, prieš tai atidžiai išnagrinėjus, kokį poveikį mokesčių priemonės daro infliacijai, naujoms investicijoms į naftos gamybą ir tyrimus bei perėjimui prie maža anglies dioksido emisija pasižyminčios ekonomikos;
10.
pabrėžia didesnio skaidrumo ir duomenų apie naftos rinkas bei atsargas patikimumo svarbą; mano, kad svarbu pagerinti naftos produktų kainų kaitos suvokimą; ragina laiku peržiūrėti Komisijos teisės aktus, susijusius su būtiniausiems atvejams skirtomis naftos atsargomis;
11.
ragina ES pagerinti veiksmingą dialogą su OPEC šalimis ir OPEC nepriklausančiomis šalimis, kuriuo būtų siekiama didesnio naftos kainų stabilumo, galutinių naftos produktų tiekimo nuspėjamumo ir kad prekiaujant nafta būtų galima mokėti eurais vietoje JAV dolerių;
12.
pakartotinai pabrėžia ES bendros energetikos politikos ir saugaus tiekimo ir Europos kaimynystės politikos svarbą; todėl mano, kad ES turėtų imtis vadovauti dialogui su pagrindiniais naftos tiekėjais energijos klausimais; palaiko naftą naudojančių ir gaminančių šalių aukščiausio lygio susitikimo idėją;
13.
ragina ES bendroves būti aktyvesnes, ypač toliau investuojant, ir užimti vadovaujančias pozicijas naujų technologijų pažangiosios patirties ir inžinerijos srityse, kad galėtų ir ateityje išlikti svarbiausiais pagrindinių naftą išgaunančių šalių partneriais;
14.
Pažymi, kad pagrindinės naftos gavybos įmonės turėtų pagerinti savo socialinę įmonės atsakomybę siekiant daugiau dabartiniu netikėtai dideliu naftos pramonės pelnu finansuojamų privataus sektoriaus investicijų į energijos tausojimo programas, alternatyvios energijos technologijas ir su jomis susijusius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą;
15.
ragina valstybes nares koordinuoti įsikišimo politiką, siekiant kovoti su naftos kainų kilimu; ragina Komisiją pateikti valstybių narių kovos su iššūkiais, kilusiais dėl aukštų naftos kainų, „geriausios praktikos“ politikos priemonių analizę;
16.
ragina Komisiją skatinti pasiekti susitarimą dėl kitų pagrindinių žingsnių siekiant tikrai liberalizuotos energijos vidaus rinkos;
17.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
