Savaitė: 2006 m. rugsėjo 25-28 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
2006-10-02 - 15:41
Svarbiausi pasibaigusios plenarinės sesijos sprendimai susiję su aplinkosauga, ES plėtra, teisingumu ir biudžeto kontrole.
Rugsėjo 26 d. deputatai pasiūlė pataisyti rengiamą oro švaros direktyvą, taip pat paragino skatinti tvarią miestų plėtrą. Parlamentas taip pat patvirtino savo 2004 m. biudžeto įvykdymo ataskaitą ir pareiškė neprieštaraująs trijų jo pastatų Strasbūre išpirkimui, tačiau tik „atmetus kompensavimo galimybę“. Tądien EP dar patvirtino keturias ataskaitas švietimo tema – apie besimokančiųjų mobilumą, nenutrūkstamo mokymosi skatinimą, europinę dimensiją mokymo programose bei Europos kvalifikacijų sąrangą.
Rugsėjo 27 d. priimtoje rezoliucijoje Parlamentas apgailestauja dėl reformų lėtėjimo Turkijoje, nors ir pripažįsta dalinę šios šalies pažangą siekiant narystės ES. Tądien deputatai dar pritarė direktyvai dėl asmens duomenų apsaugos policijos ir teismų veikloje, taip pat pamatiniam nutarimui, pagal kurį teismai baudžiamosiose bylose turės atsižvelgti į ankstesnius kitų ES šalių nuosprendžius. Be to, Parlamentas paragino aiškiau teisiškai apibrėžti visuotinės svarbos paslaugas.
Rugsėjo 28 d. deputatai paragino kurti bendrą ES migracijos politiką, taip pat dosniau remti Europos žvejybos pramonę.
Dar vienas svarbus sprendimas – rugsėjo 25 d. bendrame EP Užsienio reikalų ir Vystymosi komitetų posėdyje atrinkti trys kandidatai šių metų Sacharovo premijai už minties laisvę gauti: kovotojai už įkaitų paleidimą Kolumbijoje, Baltarusijos opozicijos lyderis Aleksandras Milinkevičius bei Libano žurnalistas ir diplomatas Ghassanas Tueni. 20060925BRI10986
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
ES plėtra
Europos Parlamento nuomone, Turkijos pažanga „nepakankama“
2006-10-02 - 15:41
Rugsėjo 27 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje apgailestaujama dėl reformų lėtėjimo Turkijoje, nors ir pripažįstama dalinė pažanga. Šios šalies vyriausybė raginama užtikrinti žodžio ir spaudos laisvę, taip pat pataisyti santykius su Kipru bei Armėnija. Kita vertus, nepritarta siūlymui pareikalauti armėnų genocido pripažinimo kaip narystės sąlygos. Ataskaitai pritarė 429 deputatai, nepritarė 71, o susilaikė 125. Lietuvoje išrinkti deputatai balsavo taip: UŽ - Andrikienė, Birutis, Budreikaitė, Degutis, Dičkutė, Didžiokas, Paleckis, Sakalas, Starkevičiūtė; PRIEŠ - Maldeikis; SUSILAIKĖ - Gentvilas.
Europarlamentarai ragina Turkijos vyriausybę stiprinti teismų nepriklausomumą, mažinti kariuomenės vaidmenį visuomenėje, užtikrinti žodžio ir spaudos laisvę, pašalinti religinių mažumų suvaržymus, labiau gerbti moterų teises, padidinti partijų finansavimo skaidrumą bei pažaboti korupciją. Kita vertus, Parlamentas sveikina Turkijos vyriausybės pasiūlytą reformų paketą. Nors deputatai „pripažįsta, kad mažėja pranešimų apie teisėsaugos pareigūnų netinkamą elgesį“, jie nuogąstauja, kad naujas Kovos su terorizmu įstatymas gali dar labiau suvaržyti žmogaus teises. Turkija raginama pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl tautinių mažumų apsaugos, Europos regioninių ir mažumų kalbų chartiją ir Tarptautinio baudžiamojo teismo statutą. Deputatai ragina Turkiją pripažinti 1915 m. įvykdytą armėnų tautos genocidą bei nutraukti Armėnijos blokadą. „Nors armėnų genocido pripažinimas formaliai nėra vienas iš Kopenhagos kriterijų, narystės siekiančiai valstybei būtina susitaikyti su savo praeitimi ir ją pripažinti“, – teigiama ataskaitoje. Kita vertus, Parlamentas nepritarė siūlytai pataisai, kurioje armėnų genocido pripažinimas vadintas Turkijos narystės ES sąlyga. Parlamentarai nerimauja dėl daugiausia kurdų gyvenamuose šalies pietryčiuose atgyjančios smurto bangos. Jie ragina Turkijos vyriausybę „parodyti ryžtą ieškant politinio kurdų problemos sprendimo“ ir susitikti su kurdus palaikančia politine jėga Demokratinės visuomenės partija, paraginusia nutraukti ugnį ir pakvietusia pradėti politinį dialogą. Taip pat siūloma parengti šio regiono plėtros programą, kuriai galėtų būti suteikta ES parama. Parlamentas ragina Turkiją nutraukti embargą prieš laivus, plaukiojančius su Kipro vėliava ar išplaukančius iš Kipro uostų, taip pat leisti Kipro lėktuvams tūpti Turkijos oro uostuose. Deputatai primena Turkijai, kad „visų ES valstybių, taip pat ir Kipro, pripažinimas yra būtina pasirengimo narystei proceso dalis“. Pasak europarlamentarų, Sąjungos gebėjimas priimti Turkiją „svarbus ir ES, ir Turkijos interesams“, o už narystės derybų sėkmę atsakingos abi pusės. Nors derybomis siekiama Turkijos narystės Sąjungoje, jos „nebūtinai turi baigtis naryste“, pažymi deputatai ir priduria: „Jei bus nuolatinių ir rimtų demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, teisinės valstybės ir tarptautinės teisės principų pažeidimų, Komisija gali rekomenduoti Tarybai sustabdyti derybas“. Kita vertus, europarlamentarų manymu, „kad ir kaip pasibaigtų derybos, ES ir Turkijos santykiai turi užtikrinti, kad Turkija įsitvirtintų Europos struktūrose“. Tuo tarpu Europos Komisija pareiškė paskelbsianti savo ataskaitą apie Turkijos pažangą lapkričio 8 d., t.y. dviem savaitėmis vėliau negu planuota.
Debatai Europos Parlamente
Rugsėjo 26 d. popietę surengtuose debatuose EP pranešėjas šiuo klausimu Camiel Eurlings (Europos liaudies partija, Nyderlandai) pavadino Užsienio reikalų komiteto parengtą ataskaitą „teisinga, bet griežta“. Deputatas apgailestavo dėl reformų sulėtėjimo Turkijoje ir pageidavo daugiau pažangos žodžio bei tikėjimo laisvių srityse. Prelegentas ragino Turkijos valdžią pataisyti Baudžiamąjį kodeksą bei rasti politinį Pietryčių regiono problemų sprendimą. C. Eurlings taip pat pažymėjo, jog Turkijos valdžia privalo iki šių metų pabaigos įgyvendinti Ankaros protokolo įsipareigojimus dėl Kipro. Be to, deputatas siūlė paraginti Turkiją pripažinti armėnų genocidą, nors, jo nuomone, pastarasis reikalavimas neturėtų būti prilygintas Kopenhagos kriterijams. Posėdyje kalbėjusi ES Tarybos atstovė, Suomijos užsienio prekybos ir plėtros ministrė Paula Lehtomäki pritarė EP susirūpinimui dėl sulėtėjusių reformų Turkijoje ir pažadėjo atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Ministrė paragino Turkijos valdžią pataisyti žodžio ir tikėjimo laisvių padėtį, užtikrinti moterų teises bei atsisakyti kankinimų. Pasmerkusi terorizmą, prelegentė paragino pagerinti socialinę ir ekonominę Pietryčių Turkijos padėtį. „ES ir toliau rems Turkijos pasirengimo narystei pastangas, bet derybų sėkmė priklausys nuo Turkijos“, – baigė savo kalbą P. Lehtomäki. „Derybų tikslas – Turkijos narystė ES, tačiau tai nėra savaiminis procesas“, – posėdyje sakė ES plėtros komisaras Olli Rehn . Pavadinęs Turkijos narystės siekį „naudingu abiem pusėms“, komisaras pažymėjo būtinybę Turkijai užtikrinti žodžio ir tikėjimo laisvę, susitaikyti su artimiausiais kaimynais bei išspręsti Pietryčių regiono problemas. Prelegentas paragino Turkiją įgyvendinti Ankaros protokolo reikalavimus – užtikrinti laisvą prekių bei laivų judėjimą tarp Turkijos ir Kipro. Pasak komisaro, nors ES suinteresuota Turkijos reformų sėkme, ji pirmiausia pasitarnautų Turkijos piliečių interesams. Moterų komiteto vardu kalbėjusi Emine Bozkurt (Socialistų frakcija, Nyderlandai) nuogąstavo, jog pernelyg griežta EP ataskaita gali pasitarnauti euroskeptikams, siekiantiems „galutinai sustabdyti Turkijos reformas“. Deputatė pažymėjo pagerėjusią moterų padėtį bei kitas sėkmingai šalyje įgyvendintas reformas. Pasak E. Bozkurt, būtų neteisinga armėnų genocido pripažinimą paversti Turkijos narystės ES sąlyga. Vėliau kalbėjo EP frakcijų atstovai. Pasak Užsienio reikalų komiteto pirmininko Elmar Brok (Europos liaudies partija, Vokietija), „politiniai kriterijai turėtų būti nustatyti derybų pradžioje“, todėl būtų teisinga pareikalauti, kad Turkijos valdžia dar šiemet įgyvendintų Ankaros protokolo reikalavimus dėl Kipro. Tam pritarė ir Socialistų frakcijos atstovas Jan Marinus Wiersma (Nyderlandai). Tačiau jis teigė, jog „negali būti jokio dviprasmiškumo“ dėl galutinio derybų tikslo – Turkijos narystės ES. Deputatas siūlė nekelti armėnų genocido pripažinimo sąlygos narystei. Pasak prelegento, galutinė Socialistų frakcijos pozicija dėl svarstomos ataskaitos paaiškės trečiadienį. Pasak Liberalų ir demokratų aljanso atstovo Andrew Nicholas Duff (Jungtinė Karalystė), svarbu pažymėti reformų trūkumus, tačiau nereikėtų „blokuoti prasidėjusio proceso“, todėl „kritika turi būti konstruktyvi“. Pasak deputato, Turkijos narystės siekis naudingas abiem pusėms, nes jis gali sumažinti islamo ir krikščionybės priešpriešą bei sustiprinti ES bendrąją užsienio ir gynybos politiką. Pasak Žaliųjų atstovo Joost Lagendijk (Nyderlandai), pernelyg griežta ataskaita „pasitarnautų tiems, kurie nenori reformų Turkijoje“, todėl reikėtų ją sušvelninti – pavyzdžiui, atsisakyti armėnų genocido pripažinimo reikalavimo. Tuo tarpu Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Vittorio Emanuele Agnoletto (Italija) paragino Turkijos valdžią „politiškai ir demokratiškai išspręsti kurdų klausimą“ – pradėti derybas su Kurdistano darbininkų partija (PKK). Sąjungos už tautų Europą atstovas Konrad Szymański (Lenkija) pritarė ataskaitoje reiškiamai kritikai, siūlė pagerinti krikščionių padėtį šioje šalyje bei smerkė „skandalingą“ Turkijos valdžios reakciją į Popiežiaus žodžius. Paraginęs „neatsukti Turkijai nugaros“, deputatas siūlė rasti kitokią formą politiniam ir ekonominiam bendradarbiavimui su šia šalimi negu narystė. K. Szymański taip pat apgailestavo, jog derėdamasi su Turkija ES pamiršo Ukrainą. Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Bastiaan Belder (Nyderlandai) pažymėjo, jog Turkijos vyriausybei sunku įveikti narystės ES priešininkus, ypač islamistus. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausantis deputatas Andreas Mölzer (Austrija) ragino „pritarti reformoms, bet ne Turkijos narystei ES“. Camiel EURLINGS PPE-DE NL A6-0269/2006 Dėl Turkijos pažangos rengiantis narystei ES Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2006-09-26. Balsavimas: 2006-09-27
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0381 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Biudžeto kontrolė
Europos Parlamentas – už skaidrius sandėrius dėl pastatų Strasbūre
2006-10-02 - 15:41
„Nuoma, kurią Parlamentas moka už savo oficialias patalpas, turėtų padengti statybos, priežiūros bei naudojimo kaštus, bet jokiu būdu neturi suteikti pelno priimančiai šaliai, jos vietos ar regionų valdžios organams.“ Taip teigiama rugsėjo 26 d. patvirtintoje Europos Parlamento 2004 m. biudžeto įvykdymo ataskaitoje. EP neprieštarautų trijų jo pastatų Strasbūre išpirkimui tik „iš principo atmetus kompensavimo galimybę“, taip pat atskaičiavus per 25 metus permokėtą sumą bei kartu išpirkus žemę. Rezoliucijai šiuo klausimu pritarė 535 deputatai, nepritarė 45, o susilaikė 51. 2004 m. Europos Parlamento biudžeto įvykdymo ataskaitos tvirtinimas šių metų balandį buvo atidėtas pasklidus pranešimams, jog dviejų EP pastatų Strasbūre nuomos kaina galėjo būti nepagrįstai didelė, o Strasbūro savivaldybė – nuomos tarpininkė – už numatytą jų pardavimą Parlamentui planavo gauti apie 30 mln. eurų kompensaciją iš pastatų savininkės Olandijos bendrovės „SCI Erasme“. Paties Parlamento nuomone, „nėra aiškių ženklų, kad sudarant ar taikant nuomos bei kitas susijusias sutartis buvo neteisėtų veiksmų ar neatitikimų“. Nors sunku įvertinti, ar nuomos kaina buvo teisinga, parlamentarai abejoja, ar buvo laikytasi „pagrįsto finansų valdymo“, įtvirtinto EP finansiniame reglamente. Europarlamentarai kritikuoja Strasbūro savivaldybę, neinformavusią Parlamento apie tai, kad nuo 1981 m. ji perduodavo bendrovei „SCI Erasme“ tik dalį jo mokėjimų už pastatų nuomą. Nors įstatymai nedraudžia savivaldybėms gauti pelną iš ekonominės veiklos, europarlamentarų nuomone, Strasbūro savivaldybės elgesys „nesuderinamas su svetingumu Europos institucijoms“. Deputatai taip pat giliai apgailestauja dėl bendrovės „SCI Erasme“ atsisakymo pateikti Europos Parlamentui prašytus dokumentus. Parlamentas prašo savo valdybos „išsiaiškinti, ar nebūtų tinkama už 2006 m. pirmąjį pusmetį Strasbūro miestui sumokėti tik tokio dydžio nuomą, kuri padengtų mokėjimus „SCI Erasme“ bendrovei, o ne visą nuomą“. Jei iki spalio 31 d. pastatai nebūtų išpirkti, deputatai ragina susiderėti dėl naujo nuomos dydžio. Skaidrumo vardan raginama ateityje vengti panašaus pobūdžio finansinio tarpininkavimo. Markus FERBER PPE-DE DE A6-0280/2006 Dėl 2004 finansinių metų ES bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo (Europos Parlamentas) Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra. Svarstymas: 2006-09-25. Balsavimas: 2006-09-26
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0363 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
Valstybės turės mažinti oro taršą
2006-10-02 - 15:41
Oro tarša yra viena pagrindinių europiečių mirčių ir ligų priežasčių. Dėl jos kiekvieno žmogaus gyvenimas vidutiniškai sutrumpėja aštuoniais mėnesiais. 2005 m. rugsėjo 21 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl oro kokybės ir švaresnio oro Europoje direktyvos, kuri sujungia galiojančią pagrindų direktyvą ir dar keturis kitus teisės aktus. Dėl jos jau pasiektas Europos Komisijos ir Tarybos sutarimas, o rugsėjo 26 d. savo nuomonę išreiškė ir Europos Parlamentas. ES valstybių teritorija bus suskirstyta zonomis, kuriose reguliariai turės būti matuojama sieros dioksido, azoto dioksido ir azoto oksidų, anglies monoksido, benzeno, kietųjų dalelių, taip pat ozono koncentracija ore. Europos Parlamentas priėmė nemažai pakeitimų, ypač susijusių su kietųjų dalelių koncentracijos mažinimu. Europos Komisija siūlė išlaikyti galiojančias leistinas stambesniųjų (iki 10 mikronų skersmens) kietųjų dalelių koncentracijos normas – vidutinė jų koncentracija per metus negalėtų viršyti 40 μg/m3, o leistina jų koncentracija per parą būtų 50 μg/m3, kuri negalėtų būti viršyta daugiau kaip 35 dienas per metus. Tuo tarpu Europos Parlamentas siūlo nustatyti, jog vidutinė šių dalelių koncentracija per metus negalėtų viršyti 33 μg/m3, tačiau ribinė paros koncentracija galėtų būti viršyta iki 55 dienų per metus, jei tai nulemia geografinės ar klimato sąlygos (pavyzdžiui, pasienio regionų taršos iš užsienio atvejais). Komisija naujai pasiūlė nuo 2010-ųjų nustatyti leistiną mažiausių ir kenksmingiausių kietųjų dalelių (iki 2,5 mikronų skersmens) koncentracijos ore ribą – 25 μg/m3. Tuo tarpu europarlamentarai siūlo iš pradžių nustatyti siektiną šių dalelių koncentracijos ribą – 20 μg/m3, o vėliausiai po penkerių metų, persvarstant direktyvą, nustatyti leistiną ribą. Pasak EP pranešėjo šiuo klausimu vokiečio Holger Krahmer (Liberalų ir demokratų aljansas) „šiuo metu neturėtų būti nustatyta ribinė vertė, nes trūksta patirties matuojant [šių] dalelių kiekį ir dar nesurinkta pakankamai patikimų duomenų“.
Problemiškiausiems regionams ar miestams Europos Komisija siūlė leisti penkeriems metams pratęsti daugumos teršalų koncentracijos apribojimų įgyvendinimo laikotarpį. Tuo tarpu Europos Parlamentas siūlo sutrumpinti šį laikotarpį iki ketverių metų, tačiau numatyti galimybę jį pratęsti dar dvejiems metams, jei vietos valdžia pateiktų pagrįstą prašymą bei oro kokybės gerinimo veiksmų planą. Pagal Parlamento priimtą pataisą ši išlyga taip pat galiotų stambesniųjų kietųjų dalelių koncentracijai. Europarlamentarai nesutinka su Europos Komisijos siūlymu įpareigoti ES valstybes iki 2020 m. penktadaliu sumažinti smulkesnių negu 2,5 mikronų skersmens dalelių koncentraciją. Jų nuomone, „visuotinis 20 proc. [sumažinimo] uždavinys būtų sunkiai pasiekiamas pirmiausia toms ES valstybėms, kurios jau įdėjo daug pastangų gerindamos oro kokybę“. Pasak pranešėjo, „užuot skatinus, valstybės būtų baudžiamos, kad ėmėsi priešlaikinių veiksmų“, todėl pakopinis oro taršos mažinimas būtų logiškesnis.
Rezoliucijai šiuo klausimu rugsėjo 26 d. pritarė 571 europarlamentaras, nepritarė 43, o susilaikė 18. Pagal bendro sprendimo procedūrą Parlamento pasiūlytas direktyvos pataisas toliau svarstys ES Taryba. Tuo tarpu kitoje, neįpareigojančioje ataskaitoje europarlamentarai paragino Europos Komisiją ir valstybes imtis skubių priemonių mažinti žemės ūkio veiklos keliamą oro taršą, ypač amoniako išskyrimą. Valstybės ir Europos Komisija taip pat raginamos imtis priemonių mažinti buitinių prietaisų, automobilių bei laivų išmetamus teršalus. Valstybės bei savivaldybės raginamos „rasti novatoriškus sprendimus, kurie leistų sumažinti automobilių srautą senamiesčiuose“ – pavyzdžiui, apribojant eismą bei įteisinant įvažiavimo mokesčius. Šiai ataskaitai pritarė 563 deputatai, nepritarė 19, o susilaikė 42. Holger KRAHMER ALDE DE Dorette CORBEY PSE NL A6-0234/2006 Dėl aplinkos oro kokybės ir švaresnio oro Europoje A6-0235/2006 Dėl teminės oro taršos strategijos 1. Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas 2. Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2006-09-25. Balsavimas: 2006-09-26
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0362 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0366 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
Europarlamentarai – už viešąjį miesto transportą ir dviračių takus
2006-10-02 - 15:41
Europos Komisijos rengiama teminė miestų aplinkos strategija yra nepakankama, nes joje „nėra numatytos teisiškai įpareigojančios priemonės ir galutinės datos“. Taip teigiama rugsėjo 26 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje (448 balsai už, 49 prieš, 110 susilaikė). Deputatų nuomone, tvaraus miesto valdymo bei tvaraus miesto transporto planai turėtų būti privalomi kiekvienam miestui, kuriame yra daugiau kaip 100000 gyventojų. Be kitų dalykų planuose svarbu numatyti kliūčių neįgaliesiems bei pagyvenusiems žmonėms mažinimą, taip pat gausinti žaliuosius plotus bei mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą. „Miestai, kuriuose oro tarša didelė, turėtų svarstyti galimybes įvesti transporto priemonių naudojimo mokesčius ir steigti švaraus oro zonas“, – teigiama EP ataskaitoje. Europarlamentarų nuomone, rengiama strategija turėtų įpareigoti miestų valdžią skatinti naudotis viešuoju ir kolektyviniu transportu, taip pat sukurti integruotą kainodarą ir bilietų pardavimo sistemą. Parlamentarai atkreipia dėmesį, jog transporto sektoriuje greičiausiai didėja energijos vartojimas, todėl siūlo plėtoti ekologiškas susisiekimo priemones ir technologijas, taip pat „skatinti kelionės būdus nenaudojant motorinių transporto priemonių, pavyzdžiui, važiavimą dviračiu arba ėjimą pėsčiomis“. Miestuose turi būti išplėtoti dviračių takai ir saugūs pėsčiųjų takai, taip pat užtikrintas sankryžų saugumas. EP pažymi energiją tausojančių pastatų svarbą, taip pat ragina valstybes įgyvendinti daugiau ES finansuojamų centrinio šildymo plėtros ir modernizavimo projektų. Parlamentarai atkreipia dėmesį, jog kilus energetinei krizei, centrinio šildymo atveju yra lengviau pereiti prie kitų energijos šaltinių. Jie ragina ES skirti pakankamai lėšų tokiems projektams bei atitinkamiems moksliniams tyrimams. Gyula HEGYI PSE HU A6-0233/2006 Dėl Teminės miesto aplinkos strategijos Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2006-09-25. Balsavimas: 2006-09-26
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0367 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Europarlamentarai ragina spartinti Šengeno erdvės plėtrą ir kurti bendrą migracijos politiką
2006-10-02 - 15:41
Rugsėjo mėn. EP plenarinėje sesijoje skirta daug dėmesio imigracijos, piliečių laisvių, saugumo ir teisingumo klausimams – taip pat ir Šengeno erdvės plėtros atidėjimui. Rugsėjo 28 d. priimtoje rezoliucijoje Parlamentas paragino kurti bendrą ES migracijos politiką. Spalio 2-3 d. Briuselyje įvyks EP narių ir ES šalių parlamentų atstovų susitikimas imigracijos tema, o spalio 12 d. Parlamentas balsuos dėl ES pagrindinių teisių agentūros steigimo. Nerimas dėl Šengeno erdvės plėtros atidėjimo
Rugsėjo 26 d. pavakarę teikiant klausimus Europos Komisijai itin aktyvūs buvo Lietuvoje išrinkti europarlamentarai. Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas) paklausė ES Teisingumo, laisvių ir saugumo komisaro Franco Frattini, kaip vyksta pasirengimas Šengeno erdvės plėtrai ir kada ji įvyks. „Šengeno zonos plėtra yra ir bus svarbus ES politikos prioritetas, – patikino F. Frattini ir tęsė: – Galiu patvirtinti, jog Komisija ir aš asmeniškai esame pasiryžę pasiekti šį tikslą kuo greičiau“. Pasak komisaro, buvo iškilę techninių sunkumų kuriant Antrosios Šengeno informacinės sistemos (SIS II) centrinę duomenų bazę Strasbūre. Nors šių problemų nebeliko, dauguma naujųjų ES šalių paprašė skirti bent tris papildomus mėnesius, kad galėtų patikrinti jų sistemų ryšį su centrine duomenų baze. Be to, pasak F. Frattini, sistemos įgyvendinimą vilkina tebesitęsiantis teisinis bylinėjimasis bei nesutarimas dėl jos teisinio pagrindo. D. Budreikaitė taip pat paprašė komisaro patvirtinti arba paneigti teiginius, jog „prie naujosios sistemos neprisijungs visos šalys iš karto, kai bus pasiruošusios, bet prisijungs pirma senosios, o po to naujosios šalys“. Atsakydamas komisaras pažymėjo, jog naujosios ES narės, siekiančios prisijungti prie Šengeno erdvės, privalės užtikrinti pakankamą išorės sienų apsaugą, o naujų šalių prisijungimo kalendorių spalio pradžioje (kitą savaitę po Parlamento sesijos) turėtų patvirtinti ES Taryba. Tuo tarpu Justas Vincas Paleckis (Socialistų frakcija) nuogąstavo, jog „naujosios ES šalys investavo milijonus eurų į šios informacinės sistemos kūrimą, o jų narystės Šengeno zonoje atidėjimas kelia baimę, jog [naujai sukurtos] sistemos pasens ir nebeatitiks naujų poreikių“. „Suvokiu, jog atidėjimas sukels padarinių, o galbūt ir pareikalaus papildomų kaštų, – teigė F. Frattini. – Todėl pažadėjau visiems ministrams atidžiai išnagrinėti galimybę bent iš dalies atsižvelgti į papildomus kaštus, kurių pareikalaus SIS II įdiegimo atidėjimas“. Komisaras užsiminė, jog galbūt būtų įmanoma ES lėšomis apmokėti kompiuterinių sistemų atnaujinimą.
Valstybės turi koordinuoti veiksmus migracijos srityje
Rugsėjo 28 d. Europos Parlamentas paragino ES šalis vykdyti suderintą migracijos politiką, kuri leistų dalintis atsakomybe bei finansine našta. Rezoliucijai šiuo klausimu pritarė 295 deputatai, nepritarė 271, o susilaikė 14.
Darni ES migracijos politika leistų veiksmingiau pažaboti nelegalią migraciją ne tik geriau saugant sienas, bet ir aktyviau bendradarbiaujant su migrantų kilmės šalimis ir skatinant jų socioekonominę plėtrą. Tuo pat metu siūloma sukurti daugiau legalios migracijos galimybių bei padėti legaliems migrantams įsitvirtinti darbo rinkoje. Kadangi imigracijos taisyklių sušvelninimas vienoje ES valstybėje tiesiogiai veikia kitas Sąjungos šalis, Parlamento nuomone, privalu pasikonsultuoti ES lygiu prieš priimant tokį sprendimą. Deputatai taip pat mano, jog „masinis nelegalių imigrantų legalizavimas nėra ilgalaikis sprendimas“, nes jis nepanaikina problemos priežasčių. Deputatai siūlo priimti „teisingą“ ES migrantų grąžinimo direktyvą bei numatyti bendrą prieglobsčio politiką, kuri nesuverstų visos naštos Pietų ir Rytų Europos valstybėms, besiribojančioms su migrantų kilmės ar tranzito šalimis. Europos Parlamentas taip pat pažymi, jog nelegalios imigracijos pažabojimo bei išorinių sienų stiprinimo priemonės neturi kirstis su tarptautiniais žmogaus teisių standartais. Deputatai nepritarė siūlymui priskirti migracijos klausimus „pirmajam ES ramsčiui“ – įtraukti į jų sprendimą Europos Parlamentą, o ES Taryboje dėl jų balsuoti kvalifikuota balsų dauguma.
ES Tarybos ir Europos Komisijos atsakymai
Žodiniame klausime ES Tarybai EP Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto atstovas Jean-Marie Cavada (Liberalų ir demokratų aljansas, Prancūzija) pasiūlė užtikrinti, kad [ES] pagrindinių teisių agentūros kompetencija apimtų ir teismų bei policijos veiklą. Deputatas dar paragino ES Tarybą kuo skubiau priimti pamatinius nutarimus dėl duomenų apsaugos teismų ir policijos veikloje, dėl procedūrinių teisių ir dėl Europos įrodymų orderio, taip pat nutarimą dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija. Be to, J.-M. Cavada paragino iki kitų metų nutraukti pasienio patikrą tarp senųjų ir naujųjų ES valstybių, siekiant užtikrinti laisvą visų ES piliečių judėjimą. „ES šalių bendradarbiavimas turi stiprinti piliečių saugumą išsaugant jų pagrindines teises ir laisves“, – atsakydamas į J.-M. Cavada klausimą rugsėjo 27 d. teigė ES Tarybos atstovas, Suomijos vidaus reikalų ministras Kari Rajamäki . Ministras pažymėjo Suomijos pasiryžimą kuo greičiau įsteigti ES pagrindinių teisių agentūrą, taip pat pasiūlyti pamatinį nutarimą apie duomenų apsaugą teismų ir policijos bendradarbiavimo srityje. Ministras taip pat pažadėjo veiksmingiau kovoti su terorizmu bei suteikti daugiau galių Sąjungai šioje srityje pasinaudojant ES sutarties 42 straipsniu. Savo ruožtu prelegentas paragino Sąjungos šalis priderinti savo įstatymus prie ES teisės nuostatų laisvių, teisingumo ir saugumo srityse. Kalbėdamas apie slaptus sulaikymo centrus, ministras pažymėjo, jog „kovojant su terorizmu turi būti gerbiamos žmogaus teisės ir laikomasi humanitarinių standartų“. Šiuo klausimu ES Taryba numato plėtoti dialogą su JAV. Nors Šengeno erdvės plėtra bus atidėta dėl techninių priežasčių, K. Rajamäki pažadėjo kiek įmanoma paskubinti Antrosios Šengeno informacinės sistemos (SIS II) įdiegimą „nesumažinant saugumo“. Pasak ministro, spalio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų ministrų taryba svarstys naują šios sistemos įdiegimo tvarkaraštį. „ES turi labiau stengtis praktiškai padėti valstybėms, kurias labiausiai slegia didelis nelegalių migrantų skaičius“, – teigė K. Rajamäki. Ministras pranešė apie kuriamas ES masto procedūrines taisykles šioje srityje, kurios numato ir asmens biometrinių duomenų registravimą. Prelegentas teigė, jog „Sąjungai reikia bendros migracijos politikos“, kuri apimtų šalių tarpusavio bendradarbiavimą bei dialogą su migrantų kilmės šalimis. Be to, kuriama Pamatinė solidarumo ir migracijos srautų valdymo programa 2007-2013 m. laikotarpiui bei keturi fondai jai finansuoti, taip pat planuojama tobulinti prieglobsčio politiką. ES teisingumo, laisvių ir saugumo komisaras Franko Frattini taip pat akcentavo kovos su terorizmu bei migracijos valdymo temas. „Žmogaus teisių gynimas ir kova su terorizmu turi vykti išvien“, – kalbėjo komisaras. Paminėjęs ES pasienio kontrolės koordinavimo agentūros „Frontex“ steigimą, prelegentas pažymėjo būtinybę geriau integruoti migracijos klausimus į ES išorės bei vystymosi politikos sritis, taip pat suderinti ES šalyse taikomas sankcijas už nelegalų darbą. Kita vertus, pasak komisaro, „svarbu, kad Europa taptų traukos centru aukštos kvalifikacijos migrantams“. Politinių frakcijų nuomonės Rugsėjo 27 d. surengtoje diskusijoje kalbėjusi Europos liaudies partijos atstovė Ewa Klamt (Vokietija) ragino „sutelkti įvairių politikos sričių galimybes“ sprendžiant migracijos klausimus. Pasak deputatės, dalį naštos turėtų prisiimti regionų ir vietos valdžios organai.
Socialistų frakcijos vadovas Martin Schulz (Vokietija) piktinosi, jog per šešerius metus ES mažai nuveikė teisingumo ir vidaus reikalų srityje, nes ES šalys nelinkusios perduoti Sąjungai dalies savo kompetencijų. „Privalu imtis Europos lygio priemonių, nes vien šalių lygmeniu šios problemos neišsprendžiamos“, – pažymėjo deputatas. Jam pritarė Liberalų ir demokratų aljanso lyderis Graham Watson (Jungtinė Karalystė). Pasak deputato, „nacionalinio suverenumo vardan valstybės stiprina pasaulinę anarchiją“, todėl reikia išplėsti ES galias teisingumo srityje. Žaliųjų frakcijos atstovė Monica Frassoni (Italija) ragino nepažeisti žmonių teisių gražinant juos į kilmės šalis, taip pat skatinti legalią migraciją. Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Giusto Catania (Italija) taip pat kvietė „nekalbėti vien apie blogąsias migracijos puses“, ugdyti visuomenės sąmoningumą bei skatinti legalią migraciją, nes Europoje trūksta 20 milijonų darbuotojų. Sąjungos už tautų Europą atstovas Romano Maria La Russa (Italija) pažymėjo būtinybę kurti bendrą ES migracijos politiką, taip pat sveikino „Frontex“ agentūros steigimą ir ragino jai skirti daugiau lėšų. Pasiūlęs skatinti legalią migraciją, deputatas kvietė stiprinti kovą su nelegalia migracija bei vengti visuotinio migrantų legalizavimo.
Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Johannes Blokland (Nyderlandai) taip pat pritarė bendros ES migracijos politikos kūrimui, nes „bendroji rinka įpareigoja užtikrinti jos reguliavimą“. Deputatas taip pat ragino Europos Komisiją ir Tarybą imtis veiksmų dėl CŽV kalėjimų. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausantis deputatas Jean-Marie Le Pen (Prancūzija) kritikavo Ispaniją dėl visuotinio migrantų legalizavimo 2005 metais ir teigė, jog „Frontex“ agentūra „neturi tapti atpirkimo ožiu už valstybių nesėkmes“. Svarstymas: 2006-09-27. Balsavimas: 2006-09-28
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Teismai atsižvelgs į kitose ES šalyse priimtus nuosprendžius
2006-10-02 - 15:41
ES itin skatina jos valstybių teismų bendradarbiavimą. Rugsėjo 27 d. Europos Parlamentas pritarė pamatiniam nutarimui, pagal kurį teismai, nagrinėdami asmeniui iškeltą baudžiamąją bylą, turės atsižvelgti į ankstesnius kitų ES šalių teismų priimtus nuosprendžius. Ataskaitai šiuo klausimu pritarė 543 deputatai, nepritarė 41, o susilaikė 67. Savo ruožtu europarlamentarai pažymi, jog „šalies teisė yra vienintelis kriterijus, pagal kurį gali būti nuspręsta, ar ankstesni užsienio apkaltinamieji nuosprendžiai gali turėti teisinių padarinių“. Kita vertus, visoje ES turi būti laikomasi pagrindinių principų: nebaudimo antrąkart už tą patį nusikaltimą, nuosprendžio senaties, amnestijos.
Parlamentarai siūlo atsisakyti užsienio šalyse priimtų nuosprendžių registravimo šalių registruose, taip pat įrašyti, jog neturi būti atsižvelgiama į nuosprendžius už veiklą, už kurią bylą nagrinėjančioje valstybėje nebaudžiama. Deputatai taip pat siūlo išbraukti skirsnius apie šalių keitimąsi nuosprendžių duomenimis, nes šį klausimą reglamentuoja kitas pamatinis nutarimas. Panayiotis DEMETRIOU PPE-DE CY A6-0268/2006 Dėl ES valstybių narių atsižvelgimo į ankstesnius nuosprendžius vykstant naujam baudžiamajam procesui Konsultacijų procedūra. Svarstymas: 2006-09-26. Balsavimas: 2006-09-27
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0373 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Pritarta direktyvai dėl asmens duomenų apsaugos policijos ir teismų veikloje
2006-10-02 - 15:41
Europos Komisija pasiūlė pamatinę direktyvą, kuri leistų geriau apsaugoti asmens duomenis policijos ir teismų veikloje. Balsavimas dėl neįpareigojančios ataskaitos šiuo klausimu Europos Parlamente jau du kartus buvo atidėtas tikintis, jog ES Taryba labiau atsižvelgs į deputatų siūlymus. Rugsėjo 27 d. ataskaita pagaliau buvo patvirtinta. 1995 m. ES direktyva, reglamentuojanti komerciniais tikslais laikomų bei perduodamų asmens duomenų apsaugą, neapima valstybių kompetencijai priklausančių sričių – tokių kaip visuomenės saugumas, organizuotų nusikaltimų užkardymas, policijos ir teismų bendradarbiavimas. Siūloma direktyva siekiama ištaisyti padėtį.
Joje išsamiai išvardijamos sąlygos, kuriomis asmens duomenis galima tvarkyti bei perduoti. Deputatai siūlo patikslinti, jog „neįtariamų asmenų asmens duomenys gali būti tvarkomi tik tikslu, dėl kurio jie buvo surinkti, ribotą laiką, taikant atitinkamus jų naudojimo ir perdavimo apribojimus“. Jei nesiekiama tikslo, kuriuo žmogus suteikė duomenis, juos galima būtų perduoti kitoms valstybinėms institucijoms, privačioms bendrovėms ar valstybėms tik siekiant sustabdyti ar ištirti nusikaltimą, patraukti jo kaltininkus baudžiamojon atsakomybėn, taip pat pažaboti grėsmę visuomenei ar asmeniui. Tačiau net ir šiais atvejais duomenys negalėtų būti perduoti, jei „svarbiau apsaugoti duomenų subjekto interesus ar pagrindines teises“. ES nepriklausančioms šalims duomenys galės būti perduoti tik tada, kai tai leidžia įstatymas, ir tik užtikrinus pakankamą jų apsaugą. Pagal siūlomą pataisą, iš kitos valstybės gautus duomenis būtų galima toliau perduoti tik gavus juos suteikusios šalies sutikimą. Deputatai taip pat siūlo papildomų priemonių apsaugoti DNR ir biometrinius duomenis. Kitoje pataisoje teigiama, jog asmeniui įtakos turintis sprendimas negali būti priimtas remiantis vien tik automatizuotu su juo susijusių duomenų tvarkymu.
Šis siūlymas itin svarbus neseniai priimto Europos Teisingumo Teismo (ETT) sprendimo dėl lėktuvų keleivių duomenų perdavimo JAV kontekste. ETT išaiškino, jog duomenys buvo perduodami visuomenės saugumo vardan, todėl 1995 m. direktyva jų nesaugojo. Jei siūloma naujoji direktyva būtų patvirtinta, ES Taryba turėtų į ją atsižvelgti sudarydama naujus susitarimus su užsienio šalimis. Martine ROURE PSE FR A6-0192/2006 Dėl asmens duomenų apsaugos policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kontekste Konsultacijų procedūra. Balsavimas: 2006-09-27
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0370 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Švietimas
ES skatins mokytis užsienyje ir nustatys gebėjimų vertinimo standartus
2006-10-02 - 15:41
„Mobilumas artina piliečius, padeda tarpusavio supratimui ir glaudesnei politinei integracijai“, – teigiama rekomendacijoje, kuriai rugsėjo 26 d. pritarė Europos Parlamentas. Joje ES šalys raginamos labiau skatinti moksleivius, studentus bei darbuotojus mokytis kitose Sąjungos šalyse. Valstybėms siūloma sudaryti mainų programose pageidaujančių dalyvauti mokyklų, įmonių bei nevyriausybinių organizacijų sąrašą. Siekiant suderinti mokymosi kokybę įvairiose šalyse, numatoma priimti ES mobilumo kokybės chartiją bei įteisinti europinį kvalifikacijų pažymėjimą („europasą“). Valstybės turės skatinti jų piliečių mokymąsi užsienyje ir kasmet atsiskaityti Europos Komisijai apie tai, kokių priemonių jos ėmėsi. „Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas kalbiniam pasirengimui“, – mano europarlamentarai. Jie taip pat siūlo sudaryti galimybę perkelti gautas valstybes paskolas ar stipendijas į kitą ES šalį. Po ilgalaikio mokymosi užsienyje sugrįžę asmenys turėtų gauti reikiamą pagalbą integruojantis į socialinę ir profesinę aplinką savo šalyje, mano deputatai. Be to, ataskaitoje siūloma skirti didesnį dėmesį neprivilegijuotų ir neįgalių žmonių mobilumui, taip pat lyčių lygybei. Rugsėjo 26 d. Europos Parlamentas taip pat pritarė siūlymui ES mastu nustatyti pagrindinių gebėjimų standartus. Europos Komisija savo rekomendacijoje pasiūlė vertinti žmogaus gebėjimus pagal aštuonis kriterijus: gimtosios kalbos įgūdžiai; užsienio kalbų įgūdžiai; matematiniai, mokslo ir technologijų gebėjimai; skaitmeninis raštingumas; gebėjimas išmokti; socialiniai ir pilietiniai įgūdžiai; verslumas; kultūrinė raiška. Toks įvertinimas leis žmonėms geriau prisitaikyti prie rinkos pokyčių bei žiniomis grįstos visuomenės. Jis taip pat paskatins ES piliečių mobilumą. Parlamentas siūlo išplėsti „socialinių ir pilietinių gebėjimų“ kategoriją, kad ji apimtų ne tik demokratiją, pilietiškumą ir piliečių teises, bet ir teisingumo bei lygybės suvokimą. Be to, pasak deputatų, „turi būti rodomas ir atsakomybės jausmas, bendrų vertybių, pavyzdžiui, demokratijos principų, reikalingų bendruomenių sanglaudą užtikrinti, supratimas ir jų laikymasis“. Verslumo kriterijų siūloma papildyti iniciatyvumu. „Taip pat labai svarbios žinios apie Europos integraciją ir ES struktūras, ... apie Europos įvairovę ir kultūrinę tapatybę“, – teigiama ataskaitoje.
Pastarojoje ataskaitoje ES šalys taip pat raginamos įgyvendinti nenutrūkstamo mokymosi programas. Siekiama, kad nebaigusieji mokyklos, mažiau išsilavinę, neįgalieji, neturintys darbo, vyresnieji bei migrantai galėtų tęsti mokymąsi. Pasak EP pranešėjos šiuo klausimu Helgos Trüpel (Žaliųjų frakcija, Vokietija), „geriausias būdas paskatinti mokytis yra tikslas gauti darbą“. Todėl, atsižvelgiant į Lisabonos darbotvarkės tikslus, raginama palaipsniui pasiekti, kad 70 proc. visų ES gyventojų (ir bent 60 proc. moterų) dirbtų. Taip pat siūloma skatinti lyčių lygybę moksle ir darbo rinkoje. Valstybės raginamos imtis padėti įgyti išsilavinimą tiems žmonėms, kurie turi prastesnes asmenines, kultūrines ar ekonomines sąlygas. Dėl abiejų minėtų rekomendacijų pasiektas Europos Parlamento ir ES Tarybos sutarimas, todėl jos turėtų įsigalioti netrukus. Christa PRETS PSE AT Helga TRÜPEL Verts/ALE DE A6-0255/2006 Dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartija A6-0262/2006 Dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas. Svarstymas: 2006-09-25. Balsavimas: 2006-09-26
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0364 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0365 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Švietimas
Mokyklose trūksta dėmesio Europos Sąjungai ir užsienio kalboms
2006-10-02 - 15:41
Nors ES šalys pačios atsako už švietimą ir mokymą, rugsėjo 26 d. patvirtintoje ataskaitoje (470 balsų už, 55 prieš, 24 susilaikė) europarlamentarai ragina atnaujinti Europos mokyklų programas skiriant jose daugiau dėmesio Europos Sąjungai ir užsienio kalboms. Deputatai ragina visas ES valstybes užtikrinti, kad baigę vidurinę mokyklą mokiniai turėtų ES piliečiui būtinų žinių ir įgūdžių. Be to, jie siūlo stiprinti europinį aspektą mokymo programose bei sukonkretinti jos turinį. Parlamentas pažymi, jog šiuo metu įvairių ES valstybių mokymo programose skiriama nevienodai dėmesio europinei dimensijai. Ataskaitoje siūloma įsteigti daugiakalbę interneto svetainę, kurioje būtų dalinamasi patirtimi šioje srityje. Taip pat raginama surengti kursus mokytojams apie europinio aspekto įtraukimą į mokymo programas. Deputatų nuomone, „užsienio kalbų mokėjimas yra vienas būtiniausių gyvenančio, besimokančio, dirbančio ir keliaujančio Europos piliečio įgūdžių“. Pasak parlamentarų, daugiakalbystė yra itin svarbi stiprinant europinę švietimo dimensiją. Raginama ypač skatinti kaimyninių šalių kalbų mokymąsi, o mokyklose nuo mažens mokyti bent dviejų užsienio kalbų.
Siūloma patikslinti Europos kvalifikacijų sąrangą Rugsėjo 26 d. europarlamentarai taip pat išreiškė nuomonę dėl kuriamos Europos kvalifikacijų sąrangos (EKS), kuri leis įvertinti žmogaus kvalifikaciją, įgytą nuo vidurinės mokyklos baigimo nesvarbu kurioje ES šalyje. Ataskaitai šiuo klausimu pritarė 535 deputatai, nepritarė 18, o susilaikė 10. Europos Komisijos pasiūlytoje kvalifikacijų sąrangoje aštuonios vertikaliosios pakopos susiejamos su trimis horizontaliosiomis sritimis – „žinios“, „įgūdžiai“ bei „asmeniniai ir profesiniai gebėjimai“. Iki 2009-ųjų ES šalys turės priderinti savo teikiamus kvalifikacinius laipsnius prie EKS. Deputatai pritaria EKS kūrimui, tačiau siūlo padaryti ją skaidresnę, taip pat aiškiau nustatyti jos pakopas. Jie kritiškai vertina siūlomą „asmeninių ir profesinių gebėjimų“ sritį bei siūlomą tokių gebėjimų klasifikavimą. Be to, parlamentarai „ragina pakeisti savaiminį 6, 7 ir 8 orientacinių lygių priskyrimą trims Bolonijos kvalifikacijų sistemos akademiniams laipsniams (bakalaurui, magistrui bei daktarui) ir skirstyti individualiai įgytas žinias, įgūdžius ir asmeninius bei profesinius gebėjimus nepaisant mokymosi vietos“. Christopher BEAZLEY PPE-DE GB Thomas MANN PPE-DE DE A6-0267/2006 Dėl europinės dimensijos mokymo programose A6-0248/2006 Dėl Europos kvalifikacijų sistemos sukūrimo Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2006-09-25. Balsavimas: 2006-09-26
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0361 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0368 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
Ekonomikos ir pinigų reikalai
Raginama aiškiau apibrėžti visuotinės svarbos paslaugas
2006-10-02 - 15:41
Be visuotinės svarbos paslaugų – tokių kaip sveikatos priežiūra, švietimas ar socialinės paslaugos – negali apsieiti nė viena šalis. Ataskaitoje, kurią rugsėjo 27 d. patvirtino Europos Parlamentas (491 balsas už, 128 prieš, 31 susilaikė), raginama geriau teisiškai apibrėžti „visuotinės svarbos paslaugų“ sąvoką ir reglamentuoti jų teikimą ES mastu. Deputatai ragina aiškiau atskirti valstybės finansuojamų „visuotinės svarbos paslaugų“ sąvoką nuo „visuotinės ekonominės svarbos paslaugų“, kurios teikiamos rinkos konkurencijos sąlygomis ir kurias vartotojas finansuoja savo pinigais – kaip antai vandens tiekimas ar atliekų išvežimas. Toks apibrėžtumas ypač svarbus rengiantis priimti Paslaugų direktyvą. Parlamentas taip pat ragina Europos Komisiją ištirti visuotinės svarbos paslaugų liberalizavimo kai kuriose ES šalyse padarinius. EP narių netenkina tai, jog šiuo metu visuotinės svarbos paslaugų sritį reglamentuoja vien Europos Teisingumo Teismo (ETT) bylos bei Europos Komisijos vykdomas jų interpretavimas. Parlamentas prašo Europos Komisiją parengti socialinių ir sveikatos paslaugų direktyvos projektą, taip pat gaires prieigos prie visuotinės svarbos paslaugų, jų įkainių, konkurencingumo užtikrinimo ir panašiais klausimais. Savo ruožtu deputatai prašo Europos Komisiją išaiškinti tam tikrų ETT bylų sprendimų įtaką, taip pat ES konkurencijos ir vidaus rinkos teisės taikymą visuotinės svarbos paslaugoms. Ataskaitos projekte pažymima, jog teisės aktų pasiūlymams visuotinės svarbos paslaugų srityje turi būti taikoma bendro sprendimo procedūra, kurioje dalyvautų ir Europos Parlamentas. Kita vertus, deputatai primena, jog pagal subsidiarumo principą valstybės turi pačios nustatyti, kokio tipo veikla jose laikytina visuotinės svarbos paslaugomis. Parlamentai taip pat siūlo suteikti savivaldybėms galimybę pačioms spręsti, kurias paslaugas jos teiks pačios, o kurioms teikti samdys privačias bendroves. Deputatai taip pat patvirtino pataisą, kurioje sakoma, jog „teisėtais visuotinės svarbos reikalavimais neturėtų būti pasinaudojama kaip dingstimi nesąžiningai uždaryti paslaugų rinką tarptautiniams paslaugų teikėjams“. Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjusi Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas) atkreipė dėmesį, jog Europos Komisijos paskelbtoje Baltojoje knygoje „bendrojo intereso ir bendro ekonominio intereso paslaugos apibrėžiamos labai abstrakčiai“, o viešųjų paslaugų sąvoka išvis neapibrėžta. Pasak deputatės, „bendrojo intereso paslaugų [reglamentavimo] padėtis labai artima paslaugų direktyvai, kuri buvo numatyta ekonominėms paslaugoms, bendrojo intereso paslaugoms“, tačiau po pakeitimų nebeapima transporto ir pašto paslaugų, o elektros, dujų bei vandens tiekimui netaikomas kilmės šalies principas. D. Budreikaitė tęsė: „Rinkos protekcionizmas ne tik mažina ekonomikos konkurencingumą, bet neleidžia ir neleis suteikti vartotojams reikiamu laiku tinkamos kokybės paslaugų. Tai akivaizdu keliaujant po ES šalis“. Deputatė paragino parengti bendrojo intereso paslaugas reglamentuojantį teisės aktą ir atverti paslaugų rinką konkurencijai. Bernhard RAPKAY PSE DE A6-0275/2006 Dėl visuotinės svarbos paslaugų Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2006-09-26. Balsavimas: 2006-09-27
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0380 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
Regioninė politika
Europos Parlamentas pritarė 2007-2013 m. sanglaudos politikos gairėms
2006-10-02 - 15:41
ES sanglaudos politika, skirta sumažinti šalių bei regionų ekonominio išsivystymo skirtumus, finansuojama iš dviejų ES struktūrinių fondų bei Sanglaudos fondo. Rugsėjo 27 d. Europos Parlamentas pritarė strateginėms 2007-2013 m. ES sanglaudos politikos gairėms (575 balsai už, 40 prieš, 37 susilaikė). Numatomi šie 2007-2013 m. laikotarpio sanglaudos politikos prioritetai: Sąjungos valstybių, jų regionų bei miestų patrauklumo didinimas; naujovių, verslumo bei žinių ekonomikos augimo skatinimas; ir naujų bei geresnių darbo vietų kūrimas. Be to, numatoma skirti daugiau dėmesio žinioms, mokslo tyrimams, naujovėms bei žmonių įgūdžių tobulinimui, taip pat tvariam vystymuisi, lyčių lygybei ir kovai su diskriminavimu. Constanze Angela KREHL PSE DE A6-0281/2006 Dėl strateginių Bendrijos sanglaudos politikos gairių Pritarimo procedūra. Svarstymas: 2006-09-26. Balsavimas: 2006-09-27
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0379 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
Žuvininkystė
Europarlamentarai pageidauja daugiau lėšų žvejybos pramonei
2006-10-02 - 15:41
Rugsėjo 28 d. Europos Parlamentas patvirtino ataskaitą, kurioje paragino dosniau remti Europos žvejybos pramonę (497 balsai už, 55 prieš, 10 susilaikė). 2004 m. įvairiuose ES laivynuose iš viso buvo apie 90 tūkst. laivų ir tiesiogiai dirbo apie 190 tūkst. žvejų. Žvejyba labiausiai koncentruota regionuose, kurių ekonomika trapi ir labai priklausoma nuo šio sektoriaus. Per pastarąjį dešimtmetį daugelio žvejybos įmonių bei jų darbuotojų padėtis pablogėjo: žvejybos sektoriuje darbo vietų skaičius sumažėjo 35 proc., laivų skaičius – 20 proc., o sugaunamų žuvų kiekis – 28 proc. Užuot pakeitusi šią tendenciją, 2002 m. ES bendrosios žuvininkystės politikos reforma ją tik sustiprino. Šiuo metu ES importuoja daugiau kaip 40 proc. savo suvartojamų žuvies produktų, o prekybos deficitas jau keletą metų didėja. Šių metų kovą Europos Komisija paskelbė komunikatą dėl žvejybos pramonės ekonominės padėties pagerinimo. Europos Parlamento nuomone, jame pateikiami pasiūlymai – pavėluoti, pernelyg neryžtingi ir nepakankami. Deputatai apgailestauja, jog teikdama pagalbą žvejybos įmonėms Komisija neleidžia mokėti joms kompensacijų. Jie ragina pratęsti pagalbos teikimo terminą iki dvylikos mėnesių, taip pat taikyti nepaprastąsias priemones siekiant sumažinti degalų kainų nestabilumą. Parlamentas taip pat siūlo numatyti mokesčių lengvatas žvejybos įmonėms, susiduriančioms su stipria Sąjungai nepriklausančių šalių bendrovių konkurencija. Deputatai susirūpinę, jog 2007-2013 m. ES finansinėje perspektyvoje numatyta nepakankamai lėšų Europos žuvininkystės fondui. Jų nuomone, „norint išspręsti šį sektorių ištikusią krizę būtina šiuos išteklius padidinti“. Europarlamentarai siūlo remti laivyno atnaujinimą, taip pat perorganizuoti bendrąją žuvies gaminių rinką siekiant pagerinti įmonių konkurencingumą. Parlamentas taip pat ragina užtikrinti tvarią žvejybą ir atkurti žuvų atsargas, „nes be žuvų negali būti ir žvejybos“. Rugsėjo 27 d. surengtoje diskusijoje Liberalų ir demokratų aljanso vardu kalbėjęs Arūnas Degutis paragino „sukurti tiek nacionaliniu, tiek Bendrijos lygmeniu veikiančią valstybinio draudimo sistemą, galinčią padėti žvejybos sektoriui išsilaikyti nenumatytų įvykių atvejais“. Deputatas taip pat siūlė „pakankamai investuoti į mokslinių tyrimų pagrindų programą žvejybos sektoriuje, ypač siekiant sustiprinti energetinį efektyvumą“. Pasak A. Degučio, Europos žuvininkystės fondas turi ir toliau teikti pagalbą žvejybos laivyno atnaujinimui bei modernizavimui. Pedro GUERREIRO GUE/NGL PT A6-0266/2006 Dėl žvejybos pramonės ekonominės padėties Iniciatyvos procedūra. Svarstymas ir balsavimas: 2006-09-28
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0390 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060925BRI10986 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
