Savaitė: 2006 m. birželio 12-15 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
2006-06-19 - 15:50
Pasibaigusios birželio mėn. EP plenarinės sesijos Strasbūre akcentai – moksliniai tyrimai, užsienio ryšiai, ES ateitis, aplinkosauga, žmogaus teisės bei teisingumas.
Birželio 13 d. Parlamentas pritarė siūlymams įpareigoti ES šalis užtikrinti gruntinio vandens kokybę bei mažinti potvynių grėsmę. Tądien deputatai taip pat paragino JAV uždaryti Gvantanamo kalėjimą.
Birželio 14 d. europarlamentarai pakvietė iki 2009-ųjų patvirtinti ES konstitucinį pagrindą. Jie taip pat pritarė tam, kad kitąmet į ES įstotų Bulgarija bei Rumunija, jei jos laiku įvykdys reikiamas reformas.
Birželio 15 d. deputatai pritarė Slovėnijos prisijungimui prie euro zonos, taip pat siūlymui skirti apie 50 milijardų eurų 2007-2013 m. ES mokslinių tyrimų programai. Savo ruožtu tądien priimtoje rezoliucijoje Parlamentas pareiškė, jog „dabartinė [ES] partnerystė su Rusija yra labiau pragmatinė nei strateginė“. Kitoje rezoliucijoje deputatai pasmerkė rasizmo, ksenofobijos bei homofobijos apraiškas. 20060608BRI08802
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Pramonė
ES mokslinių tyrimų programai – 50 milijardų eurų
2006-06-19 - 15:50
Birželio 15 d. Europos Parlamento priimtas sprendimas leis ES gausiau finansuoti mokslo tyrimus ir technologijų plėtrą. Nors deputatai pageidavo daugiau, jie patvirtino balandžio 4 d. pasiektą EP ir ES Tarybos kompromisą – septintajai ES mokslinių tyrimų programai (2007-2013 m.) skirti 50,52 milijardo eurų. Tai gerokai daugiau negu buvo skirta šeštajai programai (16,28 milijardo 2002-2006 metams). Deputatai taip pat pritarė gemalinių ląstelių tyrimų finansavimui laikantis griežtų kriterijų. Naujojoje programoje numatyta skatinti mokslininkų bendradarbiavimą, siekti mokslinės veiklos tvarumo, remti jaunų mokslininkų rengimą bei kvalifikaciją, taip pat stiprinti švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų ryšį (ypač universitetų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimą). Pirmiausia bus remiamos šios tyrimų sritys: sveikata; maistas, žemės ūkis ir biotechnologijos; informacijos ir ryšių technologijos; nanotechnologijos, medžiagų ir naujosios gamybos technologijos; energetika; aplinkosauga; transportas (įskaitant aeronautiką); socialiniai, ekonominiai ir humanitariniai mokslai; saugumo tyrimai; kosmoso tyrimai. Šiai programai skirtoje ataskaitoje EP nariai pažymi, jog siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslus jokiu būdu negalima mažinti numatyto biudžeto. Deputatai sveikina Europos mokslinių tyrimų tarybos įkūrimą bei numatytą gausų jos finansavimą, tačiau ragina sustiprinti jos autonomiją bei apriboti administracinį aparatą. EP siūlo programoje skirti daugiau dėmesio jauniems mokslininkams bei pagalbai mažesniosioms įmonėms, taip pat moterų mokslininkių skatinimui.
Didelę kontraversiją sukėlė siūlymas ES lėšomis finansuoti gemalinių kamieninių ląstelių tyrimus. Remiantis 1997 m. Europos Tarybos Žmogaus teisių ir biomedicinos konvencija, draudžiama kurti gemalus mokslinių tyrimų tikslais. Tačiau Europos Parlamentas nusprendė, jog perteklinių gemalų tyrimai galės būti įtraukti į siūlomą programą, išskyrus žmogaus klonavimą, paveldimą jo genomo keitimą ar naujų gemalų kūrimą. Remiant tokius tyrimus turi būti atsižvelgiama į atitinkamos ES šalies įstatymus, mano deputatai. Pagal šalių įstatymus gemalinių kamieninių ląstelių tyrimai turės būti licencijuojami bei griežtai kontroliuojami. Tokiai nuostatai pritarė 284 deputatai, nepritarė 249, o susilaikė 32. Grupė šalių – Vokietija, Austrija, Lenkija, Slovakija, Malta bei Liuksemburgas – yra deklaravusios, jog nepritars tam, kad ES finansuotų gemalinių kamieninių ląstelių tyrimus. Tačiau deputatai nepritarė pataisai, draudžiančiai finansuoti gemalų tyrimus ES lėšomis (238 balsai už, 287 prieš, 40 susilaikė).
Parlamentas siūlo 2,415 milijardo eurų skirti energetikos tyrimams; apie du trečdalius šių lėšų turėtų būti skirta atsinaujinančios energijos gavybai bei energijos taupymui, mano deputatai.
Birželio 15 d. EP taip pat patvirtino atskirą ataskaitą, skirtą ES branduolinių tyrimų programai (457 balsai už, 97 prieš, 22 susilaikė). 2007-2011 m. laikotarpiu šiai sričiai (Euratomo rėmuose) numatyta 2,75 milijardo eurų (vietoj Komisijos siūlytų 3,1 milijardo). Didžiausia lėšų dalis numatyta branduolių susiliejimo technologijų tyrimams, įskaitant Prancūzijoje statomą eksperimentinį termobranduolinį reaktorių.
Atsižvelgiant į Parlamento priimtas pataisas, toliau bus ieškoma sutarimo su ES Taryba bei Europos Komisija, kad abi programos pradėtų veikti 2007 m. sausio 1 d.
Debatai Europos Parlamente. Plenariniame posėdyje kalbėjęs ES mokslo ir mokslinių tyrimų komisaras Janez POTOČNIK pritarė daugumai EP Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto siūlomų pataisų, įskaitant pataisas dėl gemalinių ląstelių tyrimų. Vis dėlto, komisaro manymu, dalis siūlomų pataisų yra pernelyg detalios, o kitose iškelti tikslai, bet nenumatyta priemonių jiems pasiekti (tai pasakytina apie pataisas dėl kosmoso ir saugumo tyrimų sričių sujungimo, paramos mažesniosioms įmonėms bei mobilumo tarp regionų). Komisaras taip pat siūlė nukelti Europos jungtinio mokslinių tyrimų centro veiklos peržiūrą iš 2008 į 2010 metus. Teisės reikalų komiteto vardu kalbėjęs Aloyzas SAKALAS (Lietuva) painformavo deputatus, jog šis komitetas nutarė siūlyti nefinansuoti gemalinių kamieninių ląstelių tyrimų, nors jie ir pasitarnautų žmonių sveikatai. Tuo tarpu pats deputatas sakė pritariąs EP komiteto pozicijai šiuo klausimu. Diskusijoje taip pat kalbėjo EP politinių frakcijų atstovai. Paul RÜBIG (Europos liaudies partija, Austrija) pažymėjo mokslinių tyrimų svarbą paslaugų ir produktų kokybei. Philippe BUSQUIN (Socialistų frakcija, Belgija) išreiškė nusivylimą pernelyg mažu programos biudžetu, paragino užtikrinti Europos mokslinių tyrimų tarybos autonomiją bei pabrėžė branduolinių tyrimų svarbą. Vittorio PRODI (Liberalų ir demokratų aljansas, Italija) pažymėjo mokslo svarbą šiandieninėje visuomenėje bei siūlė veiksmingiau įtraukti įmones į mokslinius tyrimus. Žaliųjų atstovas David HAMMERSTEIN MINTZ (Ispanija) pasidžiaugė Europos jungtinio mokslinių tyrimų centro įkūrimu. Jis kvietė skatinti mažesniųjų įmonių mokslinę veiklą bei geriau paskirstyti programos išlaidas. Deputato nuomone, branduoliniams tyrimams skirta pernelyg daug lėšų, o nesenkančių energijos šaltinių paieškai – nepakankamai. Europos vieningųjų kairiųjų (GUE/NGL) atstovas Umberto GUIDONI (Italija) siūlė skirti daugiau dėmesio medicinos tyrimams. Komiteto siūlomą tekstą dėl gemalinių ląstelių tyrimų deputatas pavadino „subalansuotu“. Sąjungos už tautų Europą atstovas Umberto PIRILLI (Italija) pageidavo daugiau lėšų programai bei ragino remti mokslininkus, nes „tik turėdami daugiau tyrėjų turėsime daugiau tyrimų“. Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Gerard Joseph BATTEN (Didžioji Britanija) teigė, jog ateityje tradicinių bei nesenkančių energijos šaltinių nepakaks, todėl svarbu remti naujos kartos branduolinius tyrimus, ypač branduolių susiliejimo technologijas. Deputatas pageidavo, kad tokius tyrimus remtų „nepriklausomos suverenios vyriausybės“, o ne Europos Sąjunga. Tuo tarpu nepriklausoma deputatė Lydia SCHENARDI (Prancūzija) paragino labiau paisyti visuomenės, o ne vien pramonės interesų. Jerzy BUZEK PPE-DE PL A6-0202/2006 Dėl septintosios pamatinės mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos, 2007-2013 m. A6-0203/2006 Dėl septintosios pamatinės branduolinių tyrimų ir mokymų programos, 2007-2011 m. Bendro sprendimo procedūra. Pirmasis svarstymas: 2006-06-13. Balsavimas: 2006-06-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0265 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0266 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
ES partnerystė su Rusija – „labiau pragmatinė nei strateginė“
2006-06-19 - 15:50
„Dabartinė [ES] partnerystė su Rusija yra labiau pragmatinė nei strateginė, kadangi ji pirmiausia atspindi bendrus ekonominius interesus, tačiau nepadeda siekti pagrindinių tikslų, susijusių su žmogaus teisėmis ir teisinės valstybės principu“. Taip teigiama rezoliucijoje dėl 2006 m. gegužės 25 d. Sočyje įvykusio ES ir Rusijos vadovų susitikimo, kurią birželio 15 d. priėmė Europos Parlamentas. „ES ir Rusijos glaudesnis bendradarbiavimas ir geri kaimynystės santykiai yra labai svarbūs visos Europos stabilumui, saugumui ir gerovei“, – teigia europarlamentarai. Jie „pabrėžia strateginės ES ir Rusijos partnerystės svarbą ir ketinimą toliau stiprinti bendradarbiavimą Europoje bei už jos ribų remiantis bendrais interesais ir vertybėmis, ypač demokratija, teisėtumu ir pagarba žmogaus teisėms“. Deputatai pažymi, jog „nuolat didėja susirūpinimas dėl susilpnėjusios demokratijos Rusijoje, sustiprėjusios valstybės vykdomos žiniasklaidos kontrolės, pablogėjusių sąlygų nevyriausybinėms organizacijoms, sustiprėjusios politinės teisminės valdžios kontrolės, didėjančių sunkumų politinei opozicijai veikti ir kitų priemonių, kurios akivaizdžiai sustiprino Kremliaus galias“. Deputatai ragina Rusijos valdžią „leisti laisvai veikti vidaus ir tarptautinėms žmogaus teisių organizacijoms bei kitoms nevyriausybinėms organizacijoms“, taip pat pagerinti kalinamųjų sąlygas ir panaikinti kliūtis advokatams pas juos patekti. EP nariai ragina intensyvinti žmogaus teisių dialogą su Rusija ir tikisi, kad rengiamoje naujoje Partnerystės ir bendradarbiavimo sutarties redakcijoje bus skirta pakankamai dėmesio žmogaus teisėms ir piliečių laisvėms. Parlamentas apgailestauja, kad „nepasiekta jokios pažangos sprendžiant Padniestrės ir Pietų Kaukazo konfliktus, nematyti realaus pagerėjimo Čečėnijoje ir Rusijos noro veikti siekiant tikro demokratizavimo proceso Baltarusijoje“.
Parlamentas ragina stiprinti ryšius su Rusija energetikos srityje „laikantis šio sektoriaus skaidrumo ir geresnio valdymo, tiekimo patikimumo, nediskriminuojančių tranzito sąlygų ir geresnių sąlygų tolesnėms investicijoms principų“. EP nariai apgailestauja, kad ES ir Rusijos vadovų susitikimo metu nebuvo užtikrintas susitarimas energetikos klausimais. EP ragina Rusiją ratifikuoti Energetikos chartiją, o ES – „išvengti oligopolinės rinkos struktūros ir įvairinti energijos tiekimą“. Deputatai kviečia Europos Komisiją išnagrinėti atvejus, kai Rusija diskriminavo Lenkiją, Moldovą ir Gruziją prekybos žemės ūkio produktais srityje. Komisija taip pat raginama išsamiai paaiškinti savo poziciją dėl Rusijos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją. Diskusijoje kalbėjusi Laima Liucija ANDRIKIENĖ (Europos liaudies partija) atkreipė dėmesį, jog EP rezoliucijoje pateikiamas „kokybiškai naujas“ ES ir Rusijos santykių vertinimas – „dabartinė ES partnerystė su Rusija yra labiau pragmatinė nei strateginė“. Deputatė teigė: „Rusija po prezidento B. Jelcino negali pasigirti laimėjimais žmogaus teisių, spaudos laisvės srityse – greičiau atvirkščiai. Kalbėtoja paragino į tai atsižvelgti rengiant naują ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą. „ES prioritetai turėtų būti formuluojami kitaip“, – teigė L.L. Andrikienė. Deputatė taip pat pažymėjo ES ir Rusijos energetinio bendradarbiavimo sunkumus: „Rusijos atstovai ir toliau tvirtina, esą ji elgiasi pagal rinkos ekonomikos principus. Tik Rusija kažkodėl tuos principus pirmiausia taiko tarsi bausmę už kai kurių kaimyninių valstybių provakarietišką, proeuropinę orientaciją. O ES siūlymai Rusijai ratifikuoti sutartį dėl Energetikos chartijos, pasiūlymai dėl skaidrumo [bei dėl] ES kompanijų dalyvavimo Rusijos energetikos sektoriaus kompanijų valdyme ir toliau lieka problema“. Rezoliucijos tekstas Rezoliucija dėl 2006 m. gegužės 25 d. Sočyje įvykusio ES ir Rusijos vadovų susitikimo Svarstymas: 2006-06-14. Balsavimas: 2006-06-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0270 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Europos ateitis/Europos integracija
Europos Parlamentas ragina iki 2009-ųjų patvirtinti ES Konstituciją
2006-06-19 - 15:50
Birželio 14 d. priimtoje rezoliucijoje (347 balsai už, 212 prieš, 70 susilaikė) Europos Parlamentas patvirtino savo pritarimą Europos Konstitucijai ir pareiškė, jog būtina tęsti ES konstitucinį procesą „siekiant teisiškai įtvirtinti pagrindinių teisių chartiją, kurti Europos demokratiją ir veiksmingesnę bei labiau socialiai orientuotą Sąjungą“. Parlamentas siūlo „vengti mėginimų pakenkti [Konstitucinėje] sutartyje pasiektam visuotiniam kompromisui, nes tai galėtų sukelti rimtų abejonių Europos politiniu projektu ir grėsmę, kad Sąjunga gali tapti silpnesnė ir susiskaldžiusi“. Kita vertus, EP „nepritaria siūlymams įgyvendinti pavienes konstitucinio paketo dalis ir nedelsiant sukurti tam tikrų svarbiausių valstybių narių grupes, siekiant apeiti visos Sąjungos konstitucinį procesą“. Deputatai ragina ES Tarybą „pereiti nuo apmąstymų laikotarpio prie analizės laikotarpio, ... kad ne vėliau kaip iki 2007 m. antrosios pusės būtų priimtas aiškus sprendimas“.
Nors ES institucijos prisideda prie šių diskusijų organizuodamos viešus forumus, o 2006 m. gegužės 8-9 d. EP surengė diskusiją su Sąjungos valstybių parlamentų atstovais, svarstymai dar nepakankamai pasiekė plačiąją visuomenę. Todėl, deputatų nuomone, visos ES valstybės turi įsipareigoti suaktyvinti viešas diskusijas dėl Europos ateities.
Europos Parlamentas ragina ratifikavimo procedūrų nebaigusias valstybes „iki apmąstymų laikotarpio pabaigos parengti patikimą veiksmų planą, kaip jos ketina išspręsti šį klausimą“. EP taip pat siūlo pradėti konkretų dialogą su Olandijos ir Prancūzijos atstovais „siekiant ištirti, ar yra galimybė vėl pradėti ratifikavimo procedūrą“. Deputatai mano, jog svarbu išspręsti konstitucinius klausimus iki 2009 m. Europos Parlamento rinkimų. B6-0327/2006 Rezoliucija dėl būsimų Europos ateities apmąstymų laikotarpio etapų ir analizės Svarstymas ir balsavimas: 2006-06-14
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0263 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Žmogaus teisės
Netolerancijai reikia griežto atkirčio, mano europarlamentarai
2006-06-19 - 15:50
Pastaraisiais mėnesiais Belgijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje bei Portugalijoje buvo užpulti ar net nužudyti žmonės dėl jų tautybės ar lytinės orientacijos. Lenkijoje taip pat sustiprėjo ksenofobinės, antisemitinės bei homofobinės nuotaikos, o jas propaguojanti partija tapo valdančiosios koalicijos nare. Tuo tarpu Rusijos valdžia neleido gėjų parado bei ėmėsi prievartos prieš jo rengėjus. Birželio 15 d. priimtoje rezoliucijoje Europos Parlamentas griežtai pasmerkė šias netolerancijos apraiškas. Rezoliucijai pritarė 301 deputatas, nepritarė 161, o susilaikė 102. Parlamentas pažymi, jog „Europos, valstybių bei regioninio lygmens politikai yra įpareigoti rodyti tolerancijos, supratimo, pagarbos ir taikaus sambūvio skatinimo pavyzdį“. Deputatai ragina ES šalis apsvarstyti galimybę nutraukti valstybės finansavimą partijoms, nesilaikančioms žmogaus teisių bei demokratijos standartų.
EP nariai „ypač susirūpinę sustiprėjusia rasine, ksenofobine, antisemitine bei homofobine netolerancija Lenkijoje“. Jie siūlo ES institucijoms ištirti ir įvertinti padėtį, įskaitant Lenkijos šeimų lygos dalyvavimą vyriausybėje, bei įspėja apie galimas sankcijas už ES sutartyje numatytų įsipareigojimų nesilaikymą. Deputatai taip pat ragina imtis prieš rasizmą ir ksenofobiją nukreiptų veiksmų šiuo metu Vokietijoje vykstančio Pasaulio futbolo čempionato metu.
Parlamentarai smerkia tai, kad ES Taryba iki šiol nesugebėjo priimti pamatinio nutarimo dėl rasizmo ir ksenofobijos pažabojimo. Deputatai kviečia atnaujinti jo priėmimą ir išplėsti jį įtraukiant homofobijos, antisemitizmo, islamofobijos ir panašius klausimus. Jie taip pat ragina teisiškai apibrėžti rasizmo, ksenofobijos, taip pat rasistinės ir ksenofobinės prievartos sąvokas bei surinkti patikimus statistinius duomenis šia tema.
Deputatai ragina visas ES šalis įgyvendinti nediskriminavimo direktyvas, o Europos Komisiją – paduoti į Europos teisingumo teismą (ETT) jų neįgyvendinusias šalis. Vokietija, Liuksemburgas, Austrija bei Suomija jau yra paduotos į ETT dėl rasių lygybės direktyvos neįgyvendinimo.
EP nariai atkreipia dėmesį, jog policija ne visada atlieka savo pareigą apsaugoti piliečius nuo rasinės prievartos, o kartais net pati imasi prievartos ir suvaržo tautinių, rasinių ar seksualinių mažumų teises. Deputatai taip pat pažymi svarbų žiniasklaidos vaidmenį įveikiant netoleranciją bei ragina imtis pastangų įveikti jos priežastis – tokias kaip socialinė atskirtis bei nedarbas. Parlamentas griežtai smerkia Rusijos valdžios sprendimą neleisti gegužės 27 d. gėjų parado Maskvoje ir nesugebėjimą užtikrinti demonstrantų saugumą, o taip pat politikų ir dvasininkų vykdytą prievartos kurstymą. Šiame kontekste EP narius stebina Europos Tarybos Parlamentinės asamblėjos pirmininko pagyrimas Rusijai už žmogaus teisių laikymąsi. Parlamentas ragina iškelti žmogaus teisių Rusijoje klausimą artėjančiame Didžiojo aštuoneto susitikime.
Debatai. Rezoliucijos priėmimo išvakarėse, birželio 14 d., Europos Parlamente įvyko diskusija apie sustiprėjusią rasistinę bei homofobinę prievartą Europoje. Posėdyje kalbėjęs ES Tarybos atstovas, Austrijos valstybės sekretorius Hans WINKLER pažymėjo, jog rasistiniai bei homofobiniai išpuoliai kelia grėsmę pagrindiniams ES principams – laisvei, demokratijai, žmogaus teisėms ir teisėtumui. Kalbėtojas pažymėjo, jog itin svarbu įsteigti Europos žmogaus teisių agentūrą bei priimti pamatinį nutarimą dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija. „Politikai turi suvokti savo atsakomybę“, – teigė prelegentas bei paragino ES „neleisti, kad joje įsigalėtų rasizmas ir netolerancija“. ES Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių komisaras Vladimiras ŠPIDLA taip pat pritarė šiems teiginiams. Jis paragino ES šalis besąlygiškai įgyvendinti nediskriminavimo direktyvas bei atkreipė dėmesį, jog 2007-ieji paskelbti lygių galimybių metais. Europos liaudies partijos atstovas Patrick GAUBERT (Prancūzija) pavadino nesenus išpuolius keliose Europos šalyse „nepriimtinais ir netoleruotinais“ bei paragino Tarybą pagaliau priimti pamatinį nutarimą tolerancijos tema. Prelegentas kvietė kairiuosius ir dešiniuosius politikus išvien kovoti prieš rasizmą ir netoleranciją. Tuo tarpu Socialistų frakcijos atstovas Martin SCHULZ (Vokietija) priminė, jog rasizmas bei neapykanta mažumoms buvo vienos svarbiausių Pirmojo bei Antrojo pasaulinių karų priežasčių. Deputatas paragino užtikrinti visų žmonių lygybę nesvarbu kokia jų odos spalva, tikėjimas ar gyvenimo būdas. „Visuomenėje turi būti vietos kiekvienam“, – kalbėjo M. Schulz. Liberalų ir demokratų aljanso atstovė Sophia IN 'T VELD (Nyderlandai) pasmerkė „barbariškus aktus“ keliose Europos šalyse bei sveikino masines demonstracijas už toleranciją. „Tolerancija nėra atskirų šalių klausimas – mes esame bendruomenė“, – teigė deputatė. Ji pakvietė pripažinti homoseksualus nacių režimo aukomis bei paragino Europos Komisiją pradėti pažeidimo procedūrą prieš ES direktyvų nesilaikančias šalis. Žaliųjų atstovė Jean LAMBERT (Didžioji Britanija) paragino ES šalis imtis griežto atsako netolerancijai savo viduje, o ne tik kitų pasaulio valstybių atžvilgiu. Ji atkreipė dėmesį į pasitaikančias rasizmo apraiškas policijos veiksmuose (ypač Jungtinėje Karalystėje), o taip pat į svarbų žiniasklaidos vaidmenį. Tuo tarpu Europos vieningųjų kairiųjų frakcijos atstovas Vittorio AGNOLETTO (Italija) pasmerkė „dešiniuosius ekstremistus“ Lenkijos vyriausybėje už netolerancijos skatinimą. Deputatas kritikavo ES Tarybą, kuri „nesiėmė pakankamų veiksmų“. Savo ruožtu Sąjungos už tautų Europą atstovas Wojciech ROSZKOWSKI (Lenkija) ragino „atsargiai“ naudoti rasizmo, homofobijos ir panašias sąvokas politinėje kovoje. Deputatas pasiūlė „nesikabinėti prie Lenkijos“, o verčiau pažvelgti į tolias šalis kaip Nyderlandai, kur neseniai įsteigta pedofilus remianti partija. Šiam kalbėtojui pritarė Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Bogdan PĘK (Lenkija), teigęs, jog „Lenkija yra pati tolerantiškiausia Europos valstybė“, todėl jis „niekuomet neleisiąs suteršti jos gero vardo“. Frakcijoms nepriklausantis deputatas Maciej GIERTYCH (Lenkija) taip pat gynė savo šalies vyriausybės narį, kuris, pasak jo, pasisakė ne prieš homoseksualus, o prieš jų „nemoralų elgesį“ ir nelegalias demonstracijas. Rezoliucijos tekstas Rezoliucija dėl sustiprėjusios rasistinės ir homofobinės prievartos Europoje Svarstymas: 2006-06-14. Balsavimas: 2006-06-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0273 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Transportas
Ginkluoti pareigūnai lėktuve – išimtiniais atvejais
2006-06-19 - 15:50
Netrukus po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro išpuolių JAV ES priėmė reglamentą dėl civilinės aviacijos saugos. Dabar pasiūlyta atnaujinti šį reglamentą – pašalinti kai kurias technines jo nuostatas (šie duomenys bus įslaptinti, kad jais negalėtų pasinaudoti teroristai) bei numatyti keletą naujų priemonių. Viena kontraversiškiausių pasiūlymo temų – leidimas lėktuve dirbti ginkluotiems saugos pareigūnams. Europos Parlamentas siūlo leisti jiems dirbti tik išimtiniais atvejais. Naujojoje reglamento versijoje pirmąkart ES mastu numatytos saugumo priemonės orlaivio viduje. Deputatai siūlo, kad ginkluoti skrydžių saugos pareigūnai lėktuvuose galėtų dirbti tik išimtiniais atvejais – kai išskridimo šalyje yra didelė terorizmo grėsmė, o lėktuvo registravimo, išvykimo, atvykimo ir tranzito šalys bei valstybės, virš kurių teritorijos skrendama, iš anksto duoda atitinkamą sutikimą. Nė viena ES šalis neturi privalėti duoti tokį sutikimą, mano europarlamentarai.
Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl to, kokia dalimi skrydžių saugos kaštus turėtų apmokėti keleiviai, o kokia – valstybės. Deputatai pažymi, jog nustatant oro uosto mokesčius svarbu išvengti skrydžių bendrovių konkurencijos iškraipymo.
Komisija siūlė, išlaipinus keleivius, patikrinti kiekvieną lėktuvą, ar jame neliko draudžiamų daiktų. Tačiau deputatai siūlo atsisakyti šio reikalavimo iš ES oro uostų atskridusiems lėktuvams. Taip pat siūloma, jog su persėdimu skrendantys keleiviai bei jų bagažas būtų tikrinami tik vieną kartą. Nelydimas bagažas neturės būti vežamas. Visi lakūnai reguliariai turės pereiti asmens patikrinimą. Deputatai taip pat siūlo įteisinti kapitono atsakomybę už savo orlaivį skrydžio metu.
ES šalys turės parengti ir įgyvendinti civilinės aviacijos saugos kokybės kontrolės programas. Reglamente taip pat pateikiamas „potencialiai pavojingų keleivių“ apibrėžimas – tai „keleiviai, kurių elgesys akivaizdžiai nenormalus ir kelia grėsmę skrydžio saugumui, deportuoti asmenys, keleiviai, kurie negali būti grąžinti į kilmės šalį dėl imigracinio pobūdžio priežasčių, arba teisiškai sulaikyti asmenys“. Paolo COSTA ALDE IT A6-0194/2006 Dėl bendrųjų civilinės aviacijos saugumo taisyklių Bendro sprendimo procedūra. Pirmasis svarstymas: 2006-06-14. Balsavimas: 2006-06-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0267 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Deputatai ragina JAV uždaryti Gvantanamo kalėjimą
2006-06-19 - 15:50
Šiuo metu JAV Gvantanamo karinėje bazėje Kubos saloje laikoma beveik 500 sulaikytųjų. Tik nedaugeliui buvo pateikti kaltinimai ir nė vienas iš jų nebuvo teisiamas teisme. Nors skelbiama, jog su sulaikytaisiais elgiamasi šiurkščiai, JAV ėmėsi tik riboto šios problemos tyrimo. Birželio 13 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje JAV vyriausybė raginama uždaryti Gvantanamo kalėjimą ir laikytis tarptautinės teisės. Rezoliucijoje parlamentarai „smerkia visų rūšių kankinimą ir netinkamą elgesį“ bei reikalauja „užtikrinti, kad nebūtų taikomi vadinamieji specialieji kvotos metodai, įskaitant metodus, susijusius su seksualiniu žeminimu, laikymu vandenyje, pančiojimu trumpomis grandinėmis ir šunų naudojimu siekiant įbauginti“. Europos Parlamentas ragina JAV „greitai, kruopščiai ir patikimai išnagrinėti“ visus įtarimus dėl kankinimų arba kito netinkamo elgesio. Deputatai taip pat ragina JAV vyriausybę suteikti Jungtinių Tautų bei tarptautinių žmogaus teisių organizacijų atstovams galimybę nekliudomiems susisiekti su sulaikytaisiais Gvantanamo kalėjime. Nors terorizmas šiuo metu yra viena didžiausių grėsmių, parlamentarų įsitikinimu, „kova prieš terorizmą negali vykti paminant įtvirtintas esmines bendras vertybes, tokias kaip pagarba žmogaus teisėms ir teisėtumas“. Parlamentarų teigimu, „nors kova prieš terorizmą yra ypatingo pobūdžio, jai reikia taikyti tarptautinę teisę“, o jos nesilaikymas „labai silpnina tokios kovos galią ir mažina pasitikėjimą ja“. Europos Parlamentas ragina iškelti klausimą dėl Gvantanamo kalėjimo uždarymo birželio 21 d. Vienoje įvyksiančiame ES ir JAV vadovų susitikime. Rezoliucijos tekstas Dėl kalinių padėties Gvantaname Balsavimas: 2006-06-13
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0254 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Europos Vadovų Taryba
Europos Parlamentas tikisi Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo kitąmet
2006-06-19 - 15:50
Europos Parlamentas pritaria tam, kad Bulgarija ir Rumunija įstotų į ES 2007 m. sausio 1 d. su sąlyga, kad jos nedelsdamos imsis veiksmų įveikti likusias problemas. Tai teigiama birželio 14 d. priimtoje EP rezoliucijoje. Deputatai giria šių šalių pažangą, tačiau pažymi poreikį užbaigti teismų reformą, sustiprinti kovą su korupcija, nelegaliu žmonių gabenimu per sieną bei (Bulgarijos atveju) organizuotu nusikalstamumu, o taip pat geriau integruoti romų bendruomenes.
Parlamentas ragina Europos Komisiją teikti „kuo aiškesnes gaires“ Rumunijos ir Bulgarijos pažangai, o ES valstybes – laiku ratifikuoti sutartį dėl šių dviejų šalių įstojimo į ES. Rezoliucijos tekstas Rezoliucija dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo Balsavimas: 2006-06-14
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0262 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Euras
Europos Parlamentas pritarė Slovėnijos prisijungimui prie euro zonos
2006-06-19 - 15:50
Slovėnija atitiko visus Mastrichto kriterijus, todėl Europos Parlamentas pritaria šios šalies narystei euro zonoje nuo 2007 m. sausio 1 d. Tai teigiama birželio 15 d. EP patvirtintoje ataskaitoje (490 balsų už, 13 prieš, 63 susilaikė). Kita vertus, ataskaitoje ES valstybės raginamos „suteikti galimybę Europos Komisijai įvertinti Mastrichto kriterijų atitikimą remiantis aiškiais, naujausiais, patikimais ir kokybiškais duomenimis“.
Europos Parlamento vaidmuo šiuo klausimu yra patariamasis. Galutinį sprendimą dėl euro zonos plėtros liepos 11 d. priims ES šalių ekonomikos ir finansų ministrų taryba. Werner LANGEN PPE-DE DE A6-0200/2006 Dėl bendros valiutos įvedimo Slovėnijoje Konsultacijų procedūra. Balsavimas: 2006-06-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0268 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
Siūloma užtikrinti gruntinio vandens kokybę
2006-06-19 - 15:50
Gruntinis vanduo yra pagrindinis geriamojo vandens šaltinis, todėl labai svarbu užtikrinti jo kokybę ir saugoti jį nuo užterštumo. Birželio 13 d. Europos Parlamentas patvirtino antrojo svarstymo ataskaitą dėl direktyvos, nustatysiančios gruntinio vandens cheminės būklės įvertinimo kriterijus. Ši direktyva papildys 2000-aisiais priimtą pamatinę vandens direktyvą. Direktyvos projekte nustatomi didžiausi leistini pesticidų (0,1-0,5 mkg/l) bei nitratų (50 mg/l) kiekiai gruntiniame vandenyje. Tuo tarpu leistinus arseno, kadmio, švino, gyvsidabrio bei amonio junginių, o taip pat chloridų bei sulfatų kiekius iki 2008 m. gruodžio turės nustatyti pačios ES šalys. Europos Parlamentas apgailestauja dėl ES Tarybos nenoro nustatyti bendrų leistino užterštumo normų ES mastu, tačiau nebesiūlo keisti šios nuostatos.
Kadangi sugriežtintos nitratų bei pesticidų normos padidins ūkininkų išlaidas, Parlamentas siūlo teikti jiems specialią paramą iš reformuotos ES bendrosios žemės ūkio politikos biudžeto. Deputatai taip pat prašo direktyvoje skirti daugiau dėmesio gruntinio vandens užteršimo prevencijai bei įsipareigoti jį apsaugoti nuo jo kokybės prastėjimo (tiksliau apibrėžiama „prastėjimo“ sąvoka). Be to, parlamentarai siūlo numatyti gruntinio vandens apsaugą planuojant pramoninę veiklą, taip pat pagerinti gydomųjų vandenų apsaugą.
Šalys turės įgyvendinti direktyvos nuostatas per dvejus metus nuo jos įsigaliojimo. Direktyva pirmąkart turės būti peržiūrėta praėjus penkeriems metams nuo jos įsigaliojimo, o vėliau – kas šešerius metus.
Pagal bendro sprendimo procedūrą EP priimtas pataisas toliau svarstys ES Taryba. Jei Taryba daliai jų nepritartų, būtų pradėta taikinimo procedūra. Christa KLAß PPE-DE DE A6-0146/2006 Dėl gruntinio vandens apsaugos nuo taršos Bendro sprendimo procedūra. Antrasis svarstymas: 2006-06-12. Balsavimas: 2006-06-13
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0251 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
ES šalys turės mažinti potvynių grėsmę
2006-06-19 - 15:50
Potvyniai yra dažniausi gamtos kataklizmai Europoje. Dėl jų žūva žmonės, nukenčia namai ir infrastruktūra. Padaroma didžiulė žala ekonomikai. Moksliškai patvirtinta, kad liūtys dažnėja ir stiprėja dėl žmogaus veiklos padarinių: urbanizavimo, miškų kirtimo, intensyvios žemdirbystės, žemės erozijos. Birželio 13 d. patvirtintoje ataskaitoje Europos Parlamentas paragino ES šalis drauge įvertinti bei stabdyti potvynių pavojų. Po 2002 m. kilusių potvynių Europos Komisija pateikė ES potvynių valdymo veiksmų programą. Jos dalis yra ši direktyva, kurioje numatyti įpareigojimai valstybėms preliminariai įvertinti potvynių riziką savo teritorijoje, sudaryti šios rizikos žemėlapius bei parengti „rizikos valdymo planus“. Valstybės taip pat įpareigotos „panaikinti tiesiogines bei netiesiogines subsidijas, kurios didina potvynių riziką“.
Iš esmės pritardamas Komisijos siūlymui, Europos Parlamentas ragina įpareigoti ES valstybes glaudžiau bendradarbiauti mažinant potvynių tikimybę, o taip pat įtraukti regioninės ir vietos valdžios institucijas į potvynių prevencijos veiklą. Be to, EP nariai ragina plačiau naudoti gamtinius potvynių prevencijos metodus, tokius kaip salpų priežiūra, taip pat tinkama žemės ūkio ir miškininkystės veikla. Parlamentas siūlo leisti šalims pasinaudoti esamais dokumentais užuot kūrus naujus, o taip pat nereikalauti prevencijos planų regionams, kuriems negresia potvyniai. Deputatų siūlymu valstybės turėtų reguliariai informuoti ir apmokyti pažeidžiamų teritorijų gyventojus, kaip galima sumažinti potvynių grėsmę. Numatyta, jog nuo potvynių nukentėjusios šalys galės pasinaudoti ES solidarumo fondo lėšomis. Pagal bendro sprendimo procedūrą Europos Parlamento priimtas pataisas dar svarstys ES Taryba. Europos Komisijos Jungtinis tyrimų centras taip pat rengia Europos įspėjimų apie potvynius sistemą (angl. EFAS), galinčią prieš 3-10 dienų įspėti apie bet kurioje Europos vietoje kylantį vidutinio dydžio potvynį. Ji turėtų pradėti veikti 2010 metais. Richard SEEBER PPE-DE AT A6-0205/2006 Dėl potvynių vertinimo ir rizikos valdymo Bendro sprendimo procedūra. Pirmasis svarstymas: 2006-06-12. Balsavimas: 2006-06-13
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0253 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Valstybės turi užkirsti kelią diskriminavimui
2006-06-19 - 15:50
Lygybė ir teisė gyventi be diskriminavimo yra esminiai integruotos visuomenės elementai, kuriais remiasi ES. Todėl svarbu užtikrinti žmogaus bei piliečių grupių teises, o diskriminuojamųjų atžvilgiu taikyti pozityviuosius veiksmus. Taip teigiama ataskaitoje, kuriai birželio 14 d. pritarė Europos Parlamentas (390 balsų už, 222 prieš, 47 susilaikė). EP pranešėja šiuo klausimu – Latvijos europarlamentarė Tatjana Ždanoka. Europos Parlamento nuomone, „kai kurioms labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms ... būtina taikyti pozityviuosius veiksmus ... siekiant užtikrinti, kad tokios grupės veiksmingai integruotųsi ir dalyvautų visuomenės gyvenime galėdamos daryti įtaką su jomis susijusiems sprendimams“. Tokie veiksmai neturėtų būti laikomi teigiama diskriminacija. Jų pavyzdžiai galėtų būti įdarbinimo politikos ir praktikos kontrolė, žmonių dėmesio atkreipimas į jiems pasiekiamas galimybes, taip pagalba jiems visapusiškai įsitvirtinti visuomenėje.
Deputatų nuomone, „tradicinėms tautinėms mažumoms skubiai reikia bendros politikos standartų, užtikrinančių veiksmingą jų dalyvavimą“, todėl „jos turi būti apsaugotos įvairiomis savivaldos arba autonomijos formomis“. Nors pranešėja siūlė ataskaitoje atskirai paminėti romus bei asmenis be pilietybės, deputatai nepritarė šiam siūlymui. Kita vertus, valstybės prašomos sukurti specialias institucijas, kurios kovotų prieš diskriminavimą. Parlamentas prašo Europos Komisiją „kruopščiai įvertinti“ Lenkijos vyriausybės sprendimą panaikinti Lygių galimybių įgaliotinio biurą.
Deputatai apgailestauja, kad Pagrindinių teisių chartija vis dar nėra teisiškai įpareigojanti, ir ragina pakeisti tokią padėtį. Jie taip pat prašo Europos Komisiją pasiūlyti naujų teisės aktų kovos su diskriminacija srityje. Tuo tarpu ES Taryba raginama pritarti pamatiniam sprendimui, numatančiam baudžiamąją atsakomybę už rasistinį ir ksenofobinį smurtą, o taip pat paminėti jame homofobiją, antisemitizmą, islamofobiją ir panašaus pobūdžio neapykantą. Deputatai taip pat ragina Komisiją pradėti pažeidimų procedūrą prieš valstybes, kurios neperkėlė Sąjungos teisės aktų nuostatų dėl rasių lygybės bei nediskriminavimo darbe. Be to, Komisija prašoma pasiūlyti teisės aktus, draudžiančius tos pačios lyties porų diskriminaciją.
Parlamentas sveikina Komisijos iniciatyvą 2007 m. paskelbti Europos lygių galimybių metais bei apgailestauja, kad kultūrų dialogo (2006) metams nebuvo skirta pakankamai lėšų. Jie ragina surinkti patikimesnius statistikos duomenis apie diskriminavimą bei kaupti pažangią ES šalių patirtį. EP tikisi, jog Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centras bei 2007 m. pradėsianti veikti ES pagrindinių teisių agentūra imsis iš esmės kovoti su diskriminavimu.
Be teisinių priemonių, deputatai ragina remtis švietimu bei kryptingomis informavimo kampanijomis. Parlamentarų teigimu, „diskriminaciją didele dalimi nulemia nežinojimas ir viena į kitą peraugančios baimės“, todėl svarbu „nuo pat jaunystės skatinti toleranciją ir skirtingumą“. Be to, reikia suvokti socialines ir ekonomines šio reiškinio sąsajas. Vyriausybės raginamos pripažinti nevyriausybines organizacijas „veiksmingomis kovos su rasine diskriminacija partnerėmis“.
Diskusijoje kalbėjęs Justas Vincas PALECKIS (Socialistų frakcija) teigė: „Europos žengimas į priekį bus sklandesnis, jeigu į europietišką visuomenę integruosis žmonės, kurie neturi ES šalių pilietybės. Jie labai įvairūs – tai išeiviai iš islamo šalių Prancūzijoje ir kitose „senosiose“ ES šalyse, rusakalbė mažuma Latvijoje ir Estijoje“. Deputatas tęsė: „Lietuva neturi šitos problemos, tačiau kaimynų padėtį suprantame jautriau, negu kiti. Demografinė situacija minėtose dvejose šalyse unikali, ji susidarė ypatingomis sąlygomis, kokių nepažino nei senosios, nei naujosios ES valstybės. Todėl pažanga nepiliečių įsiliejime į piliečių bendruomenę turi eiti koja kojon su jų pasiryžimu įsisąmoninti, kad jie gyvena Latvijoje ar Estijoje, kad jie tampa Europos, o ne kažkokios kitos sąjungos piliečiais. Išlaikydami praturtinantį Europą savitumą, jie privalo gerbti savo valstybę, gerai išmokti jos kalbą, išmanyti istoriją ir tradicijas. Politikų priedermė – sudaryti tam tinkamas sąlygas. Vis platesnis nepiliečių dalyvavimas rinkimuose logiškas tuo atveju, jeigu jie vis aktyviau konstruktyviai dalyvauja visuomeniniame ir politiniame savo šalių gyvenime“. J.V. Paleckis taip pat pritarė raginimui valstybėms įkurti kovos su diskriminacija institucijas. Tatjana ŽDANOKA Verts/ALE LV A6-0189/2006 Dėl nediskriminavimo ir lygių galimybių visiems pamatinės strategijos Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2006-06-13. Balsavimas: 2006-06-14
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0261 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Daugiau nuteistųjų galės kalėti savo šalyje
2006-06-19 - 15:50
Birželio 14 d. Europos Parlamentas pritarė Austrijos, Suomijos ir Švedijos iniciatyvai, kuria siekiama paspartinti nuteistų asmenų perdavimą kitai ES valstybei, su kuria jie susiję pilietybės, gyvenamosios vietos ar kitais artimais ryšiais. Ataskaitai šiuo klausimu pritarė 484 deputatai, nepritarė 53, o susilaikė 9. Parlamento vaidmuo šiuo klausimu yra patariamasis. Naujoji tvarka galios nuteistiesiems trejų ar daugiau metų laisvės atėmimo bausme už vieną iš 32 išvardytų nusikaltimų. Priimdama nuteistąjį ES valstybė turės pripažinti kitos Sąjungos šalies teismo sprendimą jo baudžiamojoje byloje. Kartu su nuteistuoju kitai šaliai bus perduotas teismo sprendimas bei specialaus pavyzdžio dokumentas.
Jei kitos valstybės teismo nustatytos bausmės trukmė yra nesuderinama su nuteistąjį priėmusios valstybės teise, pastaroji, pasitarusi su išduodančiąja valstybe, gali pakeisti bausmę maksimalia už atitinkamą teisės pažeidimą toje šalyje skiriama bausme. Tačiau „bausmė arba priemonė turi kuo labiau atitikti išduodančiosios valstybės skirtą sankciją“, be to, „sankcijos negalima pakeisti pinigine bauda“. Naujoji bausmė arba priemonė negali būti griežtesnė už išduodančiosios valstybės skirtą sankciją. Jei pagal priimančiosios valstybės teisę žmogus nebūtų traukiamas baudžiamojon atsakomybėn (pavyzdžiui, dėl amžiaus, imuniteto ar nusikaltimo sudėties nebuvimo), šalis, pasitarusi su perduodančiąja valstybe, galės nevykdyti kitos ES valstybės nustatytos sankcijos. Ši nuostata negaliotų sankcijoms už veiką, susijusią su mokesčiais, rinkliavomis, muitais ar valiutos keitimu. Jei bausmė iš dalies atlikta kitoje valstybėje, ji atitinkamai sutrumpinama. Žmogus negalės būti perduotas kitai šaliai, jei iki bausmės atlikimo liko mažiau negu pusmetis.
Deputatų siūlymu nuteistieji turėtų teisę išreikšti savo nuomonę dėl jų perkėlimo, nors ji nebūtų lemiama. Be to, parlamentarų siūlymu apie nuteistojo perkėlimą būtų privaloma informuoti nusikaltimo aukas. ES Taryba tikisi patvirtinti šį sprendimą šių metų antroje pusėje. Tam reikia visų ES šalių sutikimo. Ioannis VARVITSIOTIS PPE-DE GR A6-0187/2006 Dėl Europos vykdomojo rašto ir nuteistųjų asmenų perdavimo tarp ES valstybių Konsultacijų procedūra. Svarstymas: 2006-06-13. Balsavimas: 2006-06-14
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0256 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Atidėtas balsavimas dėl geresnės asmens duomenų apsaugos
2006-06-19 - 15:50
Birželio 14 d. EP atidėjo balsavimą dėl siūlymo sustiprinti asmens duomenų apsaugą policijos ir teismų veikloje. Esami ES įstatymai nepakankamai apsaugo asmens duomenis šiose srityse, todėl Parlamentas jau seniai prašė Europos Komisijos ištaisyti padėtį. Pritarę daugumai EP Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto teiktų pataisų, deputatai atidėjo galutinį balsavimą liepos mėn. sesijai, tikėdamiesi, jog Suomijos vadovaujama ES Taryba labiau atsižvelgs į jų siūlymus. 1995 m. ES direktyva, reglamentuojanti komerciniais tikslais laikomų bei perduodamų asmens duomenų apsaugą, neapima valstybių kompetencijai priklausančių sričių – tokių kaip visuomenės saugumas, organizuotų nusikaltimų užkardymas, policijos ir teismų bendradarbiavimas. Todėl Europos Komisija pasiūlė pamatinę direktyvą, kuri leistų apsaugoti asmens duomenis minėtose srityse. Parlamento vaidmuo šiuo klausimu yra tik patariamasis.
Siūlomoje direktyvoje išsamiai išvardijamos sąlygos, kuriomis remiantis asmens duomenis galima perduoti kitoms valstybinėms institucijoms, privačioms bendrovėms bei kitoms valstybėms. Duomenys gali būti perduoti siekiant tikslo, kuriuo asmuo juos suteikė, taip pat „siekiant baudžiamųjų veikų prevencijos, tyrimo, nustatymo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn, arba grėsmės visuomenės saugumui ar asmeniui prevencijos, išskyrus atvejus, kai svarbiau apsaugoti duomenų subjekto interesus ar pagrindines teises“.
ES nepriklausančioms šalims duomenys gali būti perduoti tik tada, kai tai leidžia įstatymas, ir su sąlyga, kad bus užtikrinta pakankama jų apsauga. Deputatai taip pat siūlo papildomų priemonių apsaugoti DNR ir biometrinius duomenis. Kitoje pataisoje teigiama, jog asmeniui įtakos turintis sprendimas negali būti priimtas remiantis vien tik automatizuotu su juo susijusių duomenų tvarkymu.
Šis siūlymas itin svarbus neseniai priimto Europos Teisingumo Teismo (ETT) sprendimo dėl lėktuvų keleivių duomenų perdavimo JAV kontekste. ETT išaiškino, jog duomenys buvo perduodami visuomenės saugumo vardan, todėl 1995 m. direktyva jų nesaugojo. Jei siūloma naujoji direktyva būtų patvirtinta, ES Taryba turėtų į ją atsižvelgti sudarydama naujus susitarimus su užsienio šalimis. Martine ROURE PSE FR A6-0192/2006 Dėl asmens duomenų apsaugos policijos ir teismų bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose kontekste Konsultacijų procedūra. Svarstymas: 2006-06-13
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0258 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-014-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Raginama išplėsti ES kompetenciją teismų ir policijos srityse
2006-06-19 - 15:50
Nors už baudžiamąją teisę atsako pačios valstybės, 2005 m. rugsėjo 13 d. Europos Teisingumo Teismas (ETT) nutarė, jog ES gali įpareigoti Sąjungos šalis taikyti baudžiamąją atsakomybę už Bendrijos teisės nesilaikymą. Nors ši byla buvo susijusi su aplinkosauga, ji sukūrė svarbų precedentą ir kitoms sritims, priklausančioms Bendrijos kompetencijai. Birželio 14 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje sveikinama ETT nutartis (CJE/05/75) ir raginama atitinkamai pakeisti galiojančius bei siūlomus teisės aktus. Jei keičiant galiojančių įstatymų teisinį pagrindą jie būtų priskirti Bendrijos kompetencijai („pirmajam ramsčiui“), būtina juos iš naujo persvarstyti Europos Parlamente, pažymi deputatai. (Bendrijos kompetencijos srityse Europos Parlamentas dažniausiai turi bendro sprendimo galią kartu su ES Taryba.) Parlamentas taip pat ragina, remiantis ETT nutartimi, nedelsiant įtraukti teismų ir policijos bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose į Bendrijos kompetencijos sritį.
Kita vertus, Komisija įspėjama savaime netaikyti visų ETT išvadų bet kuriam klausimui, kuris gali būti priskirtas Bendrijos kompetencijai. Parlamentarai mano, kad ES valstybės iš esmės ir toliau turėtų būti pačios atsakingos už tinkamą Bendrijos teisės įgyvendinimą bei baudžiamosios atsakomybės nustatymą. Todėl EP ragina apriboti tiesioginį baudžiamųjų sankcijų taikymą ir imtis jų tik tada, kai jos būtinos siekiant apsaugoti piliečių teises ir laisves ar pagrindinius ES interesus.
Ataskaitai pritarė 523 EP deputatai, nepritarė 78, o susilaikė 57. Giuseppe GARGANI PPE-DE IT A6-0172/2006 Dėl 2005 m. rugsėjo 13 d. Teisingumo Teismo sprendimo (C-176/03 Komisija prieš Tarybą) pasekmių Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2006-06-13. Balsavimas: 2006-06-14
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0260 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-014-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060608BRI08802 ITEM-014-LT DOC XML V0//LT
