Artėjant ES ir Rusijos vadovų susitikimui – permainų viltys
Užsienio ryšiai
2008-06-19 - 12:38
Birželio 26-27 d. Chanty Mansijske susitiks ES ir Rusijos vadovai. Svarbiausias susitikimo klausimas turėtų būti nauja ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo sutartis, dėl kurios netrukus rengiamasi pradėti derybas. Ta proga ketvirtadienį Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje paragino ES šalis kalbėtis su Rusija vienu balsu (488 balsai už, 34 prieš, 30 susilaikė).
EP palankiai vertina tai, kad pagaliau įveiktos kliūtys deryboms su Rusija dėl naujos partnerystės sutarties. „Svarbu, kad ES, palaikydama santykius su Rusijos Federacija, kalbėtų vienu balsu, veiktų solidariai ir vieningai“, – sakoma ataskaitoje. Parlamentas „ragina valstybes nares teikti pirmenybę bendrai pozicijai derybose su Rusijos Federacija ir taip siekti ilgalaikės naudos, o ne trumpalaikių pergalių sudarant dvišalius susitarimus dėl pavienių klausimų“.
Artėjantis ES ir Rusijos vadovų susitikimas bus pirmasis, kuriame dalyvaus naujai išrinktas Rusijos prezidentas Dmitrijus Medvedevas. Parlamentas teigiamai vertina naujojo prezidento inauguracijos kalbą, kurioje pabrėžiama pilietinių teisių ir teisinės valstybės principų svarba. EP nariai „tikisi, kad šių žodžių bus laikomasi ir kad Rusija įgyvendins reformas, būtinas tam, kad šalyje įsigaliotų visiškai demokratinė sistema“.
Pagarba žmogaus teisėms ir pripažintiems demokratijos principams Rusijoje „toliau kelia didelį susirūpinimą“, sakoma ataskaitoje. Parlamentas susirūpinęs dėl pranešimų apie kankinimus ir nežmonišką bei žeminamą elgesį Čečėnijos kalėjimuose, policijos nuovadose ir slaptuose kardomojo kalinimo centruose, taip pat „dėl to, kad Rusijoje daugėja etninėms, rasinėms ir religinėms mažumoms priklausančių asmenų užpuolimo atvejų“.
EP „reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad blogėja žmogaus teisių gynėjų padėtis, o nevyriausybinės organizacijos [...] patiria su registracija ir veikla susijusių sunkumų“. Deputatai taip pat susirūpinę dėl įstatymų pataisų, kurios gali leisti Rusijos valdžios institucijoms varžyti informacijos sklaidą ir dar labiau riboti nepriklausomų žurnalistų bei politinių oponentų teisę laisvai reikšti savo nuomonę.
Nors „energijos importas suteikia potencialių galimybių toliau skatinti ES ir Rusijos bendradarbiavimą prekybos ir ekonomikos srityse“, EP nuomone, jis turėtų būti grindžiamas tarpusavio priklausomybės ir skaidrumo principais, taip pat rinkos, infrastruktūros ir investicijų prieinamumu vienodomis sąlygomis. Deputatų manymu, „ginčai dėl energijos tiekimo ir transportavimo sąlygų turėtų būti sprendžiami derybų būdu, nediskriminuojant, skaidriai“. Be to, jie „niekada negali būti naudojami kaip priemonė daryti politiniam spaudimui ES valstybėms narėms ir kaimyninėms šalims“.
Parlamentas „reiškia didžiulį susirūpinimą dėl to, kad Rusija nusprendė užmegzti artimus santykius su Gruzijai priklausančiais Abchazijos ir Pietų Osetijos regionais, ir dar kartą pareiškia, kad visapusiškai remia Gruzijos teritorinį vientisumą“. Europarlamentarams „kyla abejonių“, ar Rusijos pajėgos Abchazijoje ir Pietų Osetijoje atlieka nešališkų taikos palaikytojų vaidmenį. Deputatų nuomone, ES ir Rusijos Federacija turėtų bendradarbiauti siekdamos iki galo sureguliuoti konfliktus Abchazijoje, Pietų Osetijoje, Kalnų Karabache bei Padnestrėje, taip pat susitarti dėl Kosovo statuso.
Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjęs Vytautas Landsbergis (Europos liaudies partija) teigė, jog tai, kad Rusijos valdžia nesiima priemonių ištirti A. Litvinenkos nužudymo, „politiškai įrodo oficialų Rusijos dalyvavimą šioje žmogžudystėje“. Priminęs Beslano tragediją, deputatas teigė, jog „Rusija nuolat elgiasi kaip teroristinė valstybė“, o ES per susitikimą su Rusijos vadovais turi pareikalauti iš D. Medvedevo sustabdyti tokį elgesį.
Svarstymas: 2008-06-18.
Balsavimas: 2008-06-19 20080618IPR32138 Apie ES ir Rusijos santykius
LT
1
LINK
http://ec.europa.eu/external_relations/russia/intro/index.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
