P7_TA-PROV(2011)0255
Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 66-oji sesija
A7-0189/2011
2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 66-osios sesijos ( 2011/2030(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 34 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai, kurį pateikė Alexander Graf Lambsdorff ALDE frakcijos vardu, dėl Europos Sąjungos prioritetų Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 66-ojoje sesijoje ( B7-0072/2010 ),
–
atsižvelgdamas į savo 2010 m. kovo 25 d. rekomendaciją Tarybai dėl Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 65-osios sesijos OL C 4 E, 2011 1 7, p. 49.
,
–
atsižvelgdamas į ES prioritetus Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 65-ojoje sesijoje, kuriuos Taryba patvirtino 2010 m. gegužės 25 d. Europos Sąjungos Taryba 10170/10.
,
–
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos (JTGA) 65-ąją sesiją, o ypač šio organo rezoliucijas „Tarptautinis bendradarbiavimas teikiant humanitarinę pagalbą ištikus gaivalinei nelaimei. Nuo skubios pagalbos iki vystymosi“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/264.
, „Žmogaus teisių padėtis Irano Islamo Respublikoje“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/226.
, „Žmogaus teisių padėtis Korėjos Liaudies Demokratinėje Respublikoje“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/225.
, „Demokratiškos ir lygiateisės tarptautinės santvarkos propagavimas“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/223.
, „Taikos, kaip būtinos sąlygos, kad visi galėtų visapusiškai naudotis visomis žmogaus teisėmis, propagavimas“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/222.
, „Tarptautinio bendradarbiavimo žmogaus teisių srityje stiprinimas“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/218.
, „Jungtinių Tautų sistemos plėtojimo veikla“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/177.
, „Jungtinių Tautų vaidmuo skatinant vystymąsi globalizacijos ir savitarpio priklausomybės sąlygomis“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/168.
, „Siekiant naujos tarptautinės ekonominės santvarkos“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/167.
, „Jungtinių Tautų, nacionalinių parlamentų ir Tarpparlamentinės sąjungos bendradarbiavimas“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/123.
, „Jungtinės Tautos ir pasaulinė valdysena“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/94.
, „Siekiant, kad pasaulyje neliktų branduolinių ginklų. Spartesnis branduolinio nusiginklavimo įsipareigojimų įgyvendinimas“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/59.
, „Jungtinių Tautų taikos stiprinimo struktūros peržiūra“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/7.
ir „Ištesėti pažadą. Susivieniję siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų“, Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/1.
–
atsižvelgdamas į JTGA 2010 m. rugsėjo 14 d. rezoliucijos projektą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijos projektas A/RES/64/L.67.
ir 2011 m. gegužės 3 d. rezoliuciją Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/RES/65/276.
dėl Europos Sąjungos dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje,
–
atsižvelgdamas į 2010 m. Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (SBGN) šalių konferenciją, skirtą sutarties peržiūrai, taip pat į peržiūrą, susijusią su Tūkstantmečio vystymosi tikslais (TVT), Taikos stiprinimo komisija ir Žmogaus teisių taryba (ŽTT),
–
atsižvelgdamas į tarpininkų pateiktą ataskaitą dėl Taikos stiprinimo komisijos veiklos peržiūros „Jungtinių Tautų taikos stiprinimo struktūros peržiūra“ Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/64/868-S/2010/393, priedas.
,
–
atsižvelgdamas į naują JT už lyčių klausimus atsakingą padalinį (JT lyčių lygybės ir moterų teisių stiprinimo organizacija – JT Moterys),
–
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (ŽTT) 2011 m. kovo 24 d. patvirtintą rezoliuciją „Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimas geriau suprantant tradicines žmonijos vertybes“ ir neigiamą ES poziciją dėl šios rezoliucijos,
–
atsižvelgdamas į preliminarų klausimų, kurie bus įtraukti į JTGA 66-osios sesijos darbotvarkės projektą, sąrašą Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos dokumentas A/66/50.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2011 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl prioritetų 16-ojoje JT Žmogaus teisių tarybos sesijoje ir 2011 m. peržiūros Priimti tekstai, P7_TA(2011)0097 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją dėl Afrikos ir ES strateginės partnerystės ateities po trečiojo Afrikos ir ES aukščiausiojo lygio susitikimo Priimti tekstai, P7_TA(2010)0482 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos konferencijos Kankūne (COP16) Priimti tekstai, P7_TA(2010)0442 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 10-ųjų JT Saugumo Tarybos rezoliucijos 1325 (2000) dėl moterų, taikos ir saugumo metinių Priimti tekstai, P7_TA(2010)0439 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl civilinio ir karinio bendradarbiavimo bei civilinių ir karinių pajėgumų tobulinimo Priimti tekstai, P7_TA(2010)0419 .
,
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 6 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų reformos OL C 124 E, 2006 5 25, p. 549.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 121 straipsnio 3 dalį ir 97 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ir į Vystymosi komiteto nuomonę ( A7-0189/2011 ),
A.
kadangi šiuo metu tarptautinė santvarka iš esmės keičiasi ir todėl Europos Sąjunga turi aktyviau bendradarbiauti su dabartinėmis ir kylančiomis galingomis pasaulio valstybėmis, taip pat su dvišaliais ir daugiašaliais partneriais, kad paskatintų ES piliečiams ir pasauliui aktualių problemų veiksmingų sprendimų priėmimą,
B.
kadangi ES turėtų imtis aktyvaus vaidmens kuriant tokias Jungtines Tautas, kurios galėtų veiksmingai prisidėti prie pasaulinio masto sprendimų, taikos, saugumo, demokratijos ir teisinės valstybės principais grindžiamos tarptautinės santvarkos; kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnį ES oficialiai įsipareigojusi veiksmingai daugiašalei partnerystei, kurios esmę sudaro stiprios JT, nes tai būtina siekiant spręsti pasaulines problemas, tokias kaip klimato kaita ir aplinkos nykimas, žmogaus teisių visuotinumas ir nedalomumas, skurdo mažinimas ir vystymasis visiems, demografinių pokyčių ir migracijos padariniai ir tarptautinis organizuotas nusikalstamumas,
C.
kadangi sparčiai keičiantis pasauliui ES susiduria su daugybe iššūkių, kuriems spręsti reikia suderintų tarptautinių veiksmų; kadangi šiuo tikslu ES gali remtis veiksmingu daugiašališkumu, visuotinėmis žmogaus teisių vertybėmis, atvira pasaulio ekonomika, grindžiama tarptautiniu mastu pripažintomis skaidriomis ir sąžiningomis taisyklėmis ir jos unikaliu priemonių rinkiniu,
D.
kadangi Lisabonos sutartimi įsteigti nauji nuolatiniai ES atstovavimo užsienyje organai ir todėl reikia, kad naujieji ES įgaliotiniai perimtų funkcijas, kurias anksčiau vykdė pagal rotacijos principą besikeičianti ES pirmininkaujanti šalis,
E.
kadangi Europos Sąjungos sutarties 34 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės koordinuoja savo veiklą tarptautinėse organizacijose ir tarptautinėse konferencijose ir kad tos valstybės narės, kurios yra ir JT Saugumo Tarybos (JTST) narės, „veikia išvien ir išsamiai informuoja kitas valstybes nares bei vyriausiąjį įgaliotinį“ ir gina „Sąjungos pozicijas ir interesus“; kadangi valstybės narės, kurios yra JTST narės (Prancūzija, Jungtinė Karalystė, Portugalija ir Vokietija) nesugebėjo veikti išvien ir nepriėmė bendros pozicijos dėl karinės intervencijos Libijoje, ypač balsuojant dėl JTST rezoliucijos 1973,
F.
kadangi ES sutarties 47 straipsnyje Sąjungai suteikiamas juridinio asmens statusas, o pagal tarptautinės teisės nuostatas tai reiškia tam tikras teises ir pareigas; kadangi ES pritaria Jungtinių Tautų chartijos tikslams ir paiso joje išdėstytų principų, kadangi visa Lisabonos sutartimi ES suteikiama galimybė imtis tokio tarptautinio vaidmens, kuris atitiktų jos išskirtinę ekonominę padėtį ir jos siekius, ir atlikti pasaulinio lygio dalyvės vaidmenį, kaip nurodyta 2003 m. Europos saugumo strategijoje, dalytis atsakomybe už visuotinį saugumą ir imtis iniciatyvos apibrėžiant bendrus daugiašališkai sutartus sprendimus vieningiau sprendžiant bendras problemas; kadangi Sąjunga, siekdama veikti veiksmingai, turi aiškiai apibrėžti savo strateginius interesus ir tikslus,
G.
kadangi pasaulinės partnerystės yra bendrai nustatytų pasaulinių tikslų siekimo priemonė; kadangi ES yra didžiausia pasaulyje paramos vystymuisi teikėja ir svarbiausia JT partnerė, dedanti pastangas visose trijose savo veiklos srityse, įskaitant padėtį krizės metu ir pasibaigus krizei, o valstybių narių lėšos sudaro 38 % reguliariojo Jungtinių Tautų biudžeto; kadangi tvirta ir stabili ES ir JT partnerystė būtina Jungtinių Tautų veiklai ir labai svarbi ES atliekant pasaulinio lygio subjekto vaidmenį,
H.
kadangi Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) įsteigimas turėtų labai padėti toliau įgyvendinti JTST rezoliucijas 1325 ir 1820 ir vėlesnes rezoliucijas, atsižvelgiant tiek į jos vidinę struktūrą, tiek į jos išorės veiksmus ir politiką,
I.
kadangi po JTŽTT rekomendacijos 2011 m. kovo 1 d. Generalinė Asamblėja balsavo už Libijos narystės JTŽTT sustabdymą,
J.
kadangi kovojant su terorizmu pasaulyje dedama vis daugiau pastangų ir dėl to iškyla didesnė būtinybė užtikrinti saugumą ir kartu paisyti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių,
1.
teikia tokias rekomendacijas Tarybai:
Europos Sąjunga Jungtinių Tautų sistemoje
a)
sudaryti palankias sąlygas veiksmingai daugiašalei partnerystei, kaip svarbiausiam Sąjungos strateginiam prioritetui, ir didinti ES, kaip pasaulinio lygio subjekto, veiksmų nuoseklumą ir matomumą JT, be kita ko, geriau koordinuojant ES vidaus konsultacijoms JT klausimais ir skatinant padidinti įtaką labai įvairiais klausimais; įgalioti Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę parengti valstybių narių ambasadorių ir ES ambasadorių, ypač tų, kurie dirba daugiašaliu lygiu, pvz., Ženevoje ir Niujorke, reguliarių konsultacijų gaires, kad ES galėtų sėkmingai vykdyti savo JT darbotvarkę ir atitikti JT narių lūkesčius, susijusius su jos gebėjimu veikti; skatinti didesnį tiek JT sistemos, tiek ES valstybių narių, šalių kandidačių ir šalių, kurios yra galimos kandidatės, pozicijų nuoseklumą, kad būtų kuo geriau išnaudojamos Lisabonos sutartimi suteikiamos galimybės stiprinti ES įtaką, koordinuojant ir strategiškai panaudojant jos įvairias ir skirtingas (ES ir valstybių narių) pirmines pozicijas; didinti Sąjungos gebėjimą greitai derėtis su kitomis regioninėmis grupėmis; suteikti ES įgaliotiniams tinkamus įgaliojimus veiksmingai derėtis valstybių narių vardu,
b)
visiškai pasinaudoti JTGA rezoliucijoje A/RES/65/276 įtvirtintomis nuostatomis dėl ES dalyvavimo Jungtinių Tautų veikloje, kuriose numatomi veiksmai, kurių reikia, kad ES galėtų veiksmingai dalyvauti JTGA veikloje; dar kartą patvirtinti savo įsipareigojimą laikyti JT ES užsienio politikos prioritetu ir pakartoti savo nuomonę, kad veiksmingas dalyvavimas JT veikloje yra ne tik strateginis ES prioritetas, bet taip pat atitinka siekiamus JT tikslus, todėl atitinka visų JT narių interesus; gerinti ES valstybių narių koordinavimą JT Saugumo Taryboje ir skatinti valstybes nares, kurios yra ir JTST narės, pagal ES sutarties 34 straipsnio 2 dalį pakviesti Komisijos pirmininko pavaduotoją-vyriausiąją įgaliotinę atstovauti ES JTST pateikiant jos bendrą poziciją,
c)
siekti geresnio prioritetų nustatymo ir perdavimo kanalų veikimo tarp Briuselio ir ES delegacijos Niujorke, įskaitant glaudesnį bendradarbiavimą su Politikos ir saugumo komitetu, taip pat siekti aiškesnės ir geriau struktūruotos ES institucijų Briuselyje teikiamos paramos sistemos,
d)
bendradarbiauti su ES strateginiais partneriais JT sistemoje; be to, suteikti strateginėms partnerystėms daugiašališkumo aspektą, t. y. įtraukti visuotinės svarbos klausimus į ES dvišalių ir daugiašalių aukščiausiojo lygio susitikimų darbotvarkes;
ES ir pasaulinė valdysena
e)
stiprinti pasaulinę valdyseną ir siekti tvarių sprendimų, susijusių su G grupių santykiais su JT sistema, kuriais remiantis tos grupės galėtų vykdyti naudingus teminius debatus ir svarstyti ekonominius klausimus, su sąlyga, kad JT išlaikys savo pagrindinį vaidmenį ir liks teisėtu pasaulinės valdysenos organu; tuo pačiu metu laikyti G 8 ir G 20 svarbiais forumais apibrėžiant pasaulinį atsaką, prie kurio ES turi aktyviai prisidėti laikydamasi koordinuotų pozicijų; remti JTGA pirmininko iniciatyvą organizuoti Generalinės Asamblėjos debatus su G20 pirmininkaujančia šalimi prieš G20 susitikimus ir po jų,
f)
šiuo metu vykstant sistemos nuoseklumo užtikrinimo procesui padėti įsteigti naują vieną sudėtinį padalinį lyčių klausimu, kuris pakeistų keturis dabartinius už lyčių klausimus atsakingus JT padalinius; visapusiškai remti organizaciją JT Moterys ir rekomenduoti šiai organizacijai tinkamą biudžetą, kad ji galėtų vykdyti savo funkcijas propaguoti lyčių lygybę, apsaugoti moteris ir suteikti joms galių, įskaitant padėtį konflikto metu ir pasibaigus krizei, glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis JT sistemos dalimis, ir palaikyti glaudžius ryšius su šia organizacija; taikyti lyčių aspektą visais stabilumo priemonės pasirengimo krizėms veiksmų etapais,
g)
padėti didinti JT veiksmingumą ir skaidrumą ir gerinti JT finansinių išteklių valdymą,
h)
pasinaudoti pirmuoju pasaulyje derybų tekstu, susijusiu su Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos reforma, kaip galimybe sutelkti kuo daugiau dėmesio į tai, dėl ko sutariama, ir siekti apčiuopiamos pažangos, kad būtų paaiškinta JTST kompetencija, lyginant su kitais JT organais, JTST būtų papildyta naujais nariais, siekiant gerinti JTST reprezentatyvumą ir teisėtumą, ir būtų persvarstyti JTST darbo metodai; pabrėžti, kad būtina visapusiška JTST reforma siekiant padidinti jos teisėtumą, regioninį atstovavimą ir veiksmingumą; skatinti šį negrįžtamą reformų procesą, kurį gali pradėti ES valstybės narės, jei jos, laikydamosi Lisabonos sutarties tikslų stiprinti ES užsienio politiką ir ES vaidmenį pasaulyje taikos, saugumo ir reguliavimo klausimais, pareikalaus nuolatinės vietos Europos Sąjungai išplėstinėje ir reformuotoje JT Saugumo Taryboje; nedelsiant imtis iniciatyvos ir paskatinti valstybes nares parengti bendrąją poziciją šia linkme; kol bendroji pozicija bus priimta, susitarti dėl rotacijos JT Saugumo Taryboje sistemos ir nedelsiant ją taikyti tam, kad ES būtų užtikrinta nuolatinė vieta JT Saugumo Taryboje,
i)
stiprinti Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) vaidmenį ir tarptautinio baudžiamojo teisingumo sistemą, skatinti prisiimti atsakomybę ir nutraukti nebaudžiamumą, taip pat toliau remti svarbų TBT darbą, kaip vienintelės nuolatinės ir nepriklausomos teisminės institucijos, kurios jurisdikcijai priklauso sunkiausi nusikaltimai tarptautiniu mastu, būtent genocidas, nusikaltimai žmoniškumui ir karo nusikaltimai; skatinti stiprų ir glaudų TBT ir JT bendradarbiavimą remiantis Romos statuto 2 straipsniu ir skatinti, kad visos JT narės ratifikuotų Romos statutą,
Laisvė, saugumas ir teisingumas
Krizių prevencija ir valdymas, tarpininkavimas, taikos palaikymas ir taikos stiprinimas
j)
stiprinti krizių prevencijos padalinius ir didinti jų veiksmingumą įgyvendinant Jungtinių Tautų vystymo programą (JTVP), kad ši organizacija taptų pasauline lydere krizių prevencijos ir atkūrimo srityje; stiprinti ES konfliktų prevencijos organus ir gerinti bendradarbiavimą šioje srityje su JT, ESBO, Afrikos Sąjunga (AS) ir kitomis tarptautinėmis ir regioninėmis organizacijomis, taip pat su pilietine visuomene, ūkinės veiklos vykdytojais, privačiomis įmonėmis, privačiais asmenimis ir kompetentingomis organizacijomis,
k)
veikti, kad būtų pasiektas bendras sutarimas dėl veiksmingesnio požiūrio į pareigos apsaugoti doktriną ir kad šis požiūris būtų parengtas; pabrėžiant šio principo svarbą vykdant konfliktų prevenciją ir tarpininkavimą taikiai sprendžiant konfliktus, skatinti įgyvendinti pareigos apsaugoti principą, be kita ko, ir toliau tobulinant šio principo taikymo mechanizmus ir stiprinant regioninių organizacijų, pvz., AS ir Arabų Lygos, vaidmenį, stiprinant išankstinio perspėjimo mechanizmus JT ir tiksliau apibrėžiant atitinkamų JT organų vaidmenį; atsižvelgti į 2011 m. vasario 26 d. JTST rezoliuciją 1970(2011), kurioje pirmą kartą visos nuolatinės JTST narės sutiko prašyti TBT pradėti tyrimą dėl esamos vyriausybės, remiantis tuo, kad įtariama, jog ji vykdė nusikaltimus žmogiškumui, ir laikantis pareigos apsaugoti doktrinos vykstant krizei; atsižvelgti į 2011 m. kovo 17 d. JTST rezoliuciją 1973(2011), kurioje pabrėžiamas tarptautinės bendruomenės pasiryžimas užtikrinti civilių gyventojų ir jų gyvenamų vietovių apsaugą – tai pirmasis pavyzdys, kaip praktiškai taikoma pareiga apsaugoti doktrina pagal aiškius JT įgaliojimus ir vykstant krizei,
l)
pripažinti JT tarpininkavimo organų, tokių kaip Tarpininkavimo pagalbos padalinio (TPP) ir Politinių reikalų departamento (PRD), atliktą darbą ir siekti padidinti jų darbuotojų skaičių; remti ES partnerystę su TPP ir užtikrinti, kad Europos išorės veiksmų tarnyba atliktų esminį vaidmenį šiuo klausimu,
m)
skatinti saugumą ir stabilizaciją krizės apimtose vietovėse vykdant konfliktų prevenciją, tarpininkaujant, palaikant dialogą, plėtojant vietos pajėgumus ir rengiant atstatymo po konflikto, atkūrimo ir taikos stiprinimo strategijas ir taip skatinant tvarius sprendimus sklandžiai pereinant nuo trumpalaikių ir vidutinės trukmės veiksmų prie ilgalaikio vystymosi strategijų; užtikrinti, kad taikos stiprinimo ir vystymosi politika būtų planuojama ir įgyvendinama laikantis visapusiškos bendros JT strategijos, kurioje būtų atsižvelgiama į taikos stiprinimo poreikius ir perėjimą ateityje prie ilgesnio laikotarpio strategijos, kuri būtų taikoma ankstyvuose tiek planavimo, tiek įgyvendinimo etapuose ir kuria ES grįstų savo pačios priemones; atsižvelgiant į tai, kad konfliktų draskomos šalies stabilizacijai reikia sudėtingesnių veiksmų ir integruoto požiūrio, o ne tik karinių pajėgų, derinti reikiamus pajėgumus tokiais būdais kaip strategija, siekiant tinkamai panaikinti konflikto esmines priežastis, turint mintyje, kad pusėje šalių, kuriose vyksta taikos palaikymo operacijos, konfliktas atsinaujina per 10 metų nuo taikos palaikymo pajėgų pasitraukimo,
n)
pabrėžti, kad būtina pasimokyti iš naujausių įvykių Japonijoje ir pateikti pasiūlymų; padidinti saugos standartus esamose branduolinėse elektrinėse, ypač seisminėse vietovėse; raginti glaudžiau bendradarbiauti įvykus panašioms žmogaus sukeltoms arba gaivalinėms nelaimėms, kad būtų mažesnės radioaktyviųjų teršalų pasekmės žmonėms ir aplinkai,
o)
parengti aiškiai apibrėžtą strateginę ES krizių prevencijos ir valdymo priemonių viziją ir apsvarstyti galimybes dėl konkrečių projektų valdymo, kurį atliktų naujai įsteigta EIVT, pripažįstant, kokia svarbi krizių prevencija ir krizių valdymas įgyvendinant ES išorės veiksmus,
p)
skirti dėmesį tam, kad būtų užtikrinta, jog šalys pačios galėtų spręsti dėl taikos stiprinimo strategijų nuo pat jų rengimo iki įgyvendinimo vietoje, remiantis geriausia patirtimi ir sėkmingai įgyvendintais projektais; pateikti horizontalų vystymosi tvarkaraštį, pagal kurį valstybės stiprinimas būtų paremtas aiškiai apibrėžtu taikos stiprinimu ir vystymosi pastangomis, grindžiamomis tvirtais ekonominiais aspektais,
q)
skirti daugiau dėmesio taikos įtvirtinimo po konfliktų užduočiai teikiant strategines konsultacijas, panaudojant patirtį ir finansavimą iš viso pasaulio siekiant padėti įgyvendinti atstatymo projektus; sutelkti išteklius ir naujus finansavimo šaltinius ir skirti lėšų greitam atstatymui siekiant atkurti šalį po konfliktų;
r)
padėti stiprinti civilių eksperčių dalyvavimą ir remti nacionalinius veiksmų planus atsižvelgiant į JTST rezoliuciją 1325 ir JT Generalinio Sekretoriaus veiksmų planą dėl moterų dalyvavimo stiprinant taiką užtikrinimo,
Pasaulinis bendradarbiavimas krizių valdymo srityje palaikant partnerystę
s)
laikyti ES strateginiu prioritetu tarptautinių partnerysčių krizių valdymo srityje stiprinimą ir dialogo su kitais didžiaisiais krizių valdymo subjektais, pvz., JT, NATO ir AS, ir trečiosiomis šalimis, pvz., JAV, Turkija, Norvegija ir Kanada, gerinimą; suderinti veiksmus vietoje, dalytis informacija ir bendrai kaupti išteklius taikos palaikymo ir taikos stiprinimo srityse, įskaitant bendradarbiavimą krizės valdymo klausimais, ypač jūrų saugumą, ir kovos su terorizmu pagal tarptautinę teisę srityje; šiuo požiūriu gerinti koordinavimą su tarptautinėmis finansinėmis įstaigomis ir dvišalės paramos teikėjais,
t)
primenant, kad pagrindinė JTST pareiga – palaikyti tarptautinę taiką ir užtikrinti saugumą, pabrėžti, kad ES ir JT turi glaudžiai bendradarbiauti pilietinių ir karinių krizių valdymo srityje, ypač vykdant humanitarinės pagalbos operacijas; dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ES valstybės narės tinkamai prisidėtų prie JT misijų ir koordinuotų savo veiklą šioje srityje; ir toliau ieškoti būdų, kaip visa ES galėtų geriau prisidėti prie JT vadovaujamų veiksmų, pvz., pradedant vykdyti ES greito reagavimo karo inžinerijos operacijas ar operacijas ne karo veiksmų zonose arba ES dalyvaujant platesnėse JT vykdomose misijose,
u)
sukurti platesnę strateginę ES ir regioninių bei subregioninių organizacijų, tokių kaip AS, Arabų Lyga ar Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija (VAVEB), ir JT partnerystės krizių valdymo srityje sistemą ir ypač stiprinti trišalius AS Taikos ir saugumo tarybos, JTST ir ES Politikos ir saugumo komiteto ryšius, siekiant padėti užtikrinti pastangų nuoseklumą ir abipusį stiprinimą remiant AS; didinti AS pagal JT įgaliojimus vykdomų taikos operacijų finansavimo nuspėjamumą, tvarumą ir lankstumą; ieškoti sprendimų, kurie padarytų ES ir AS bendradarbiavimą glaudesnį konkrečiose veiksmų srityse ir taip pagerintų išankstinio perspėjimo ir konfliktų prevencijos pajėgumą bei sudarytų galimybę keistis geriausia krizių valdymo patirtimi ir žiniomis,
v)
padėti įtvirtinti pažangą, pasiektą įgyvendinant Afrikos taikos ir saugumo struktūros programą, siekiant spręsti taikos ir saugumo Afrikos žemyne problemas; pabrėžti nuspėjamo ir tvaraus finansavimo svarbą taikos palaikymo Afrikoje operacijoms, būtinybę gerinti vietos gyventojų atsparumo nesėkmėms pajėgumą ir pasiryžimą apsaugoti civilius asmenis ginkluotų konfliktų metu;
w)
atsižvelgiant į Afrikos žemyno konfliktų regioninį aspektą, ir toliau dėti pastangas, kad būtų stiprinami santykiai su subregioninėmis organizacijomis, tarp jų VAVEB, Pietų Afrikos vystymosi bendrija (SADEC) ir Tarpvyriausybine vystymo institucija (IGAD), ir įtraukti jas ir šio regiono šalis į krizių valdymą,
Taikos stiprinimo struktūra, Taikos stiprinimo komisijos (TSK) veiklos peržiūra
x)
padėti įgyvendinti uždavinį užtikrinti, kad JT taikos stiprinimo struktūra atitiktų lūkesčius, iškilusius, kai ji buvo steigiama, pateikiant TSK veiklos peržiūros proceso rekomendacijas, taip pat siekiant toliau gerinti TSK veiksmingumą; remti patikimos visuotinės taikos stiprinimo struktūros, pagrįstos išsivysčiusių ir besivystančių šalių partneryste, susikūrimą, drauge ypatingą dėmesį skiriant realių rezultatų vietoje gerinimui, ryšių su tarptautinėmis finansų įstaigomis stiprinimui, siekiant kurti darbo vietas ir spręsti ekonomines problemas, ir skatinant sistemingesnį ryšį tarp taikos palaikymo ir taikos stiprinimo; skatinti labiau struktūruotą ryšį tarp TSK, EIVT valdymo direktorato pasauliniams ir daugiašaliams klausimams, ypač konfliktų prevencijos ir saugumo politikos direktorato ir JTGA, JTST ir Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos, siekiant užtikrinti didesnę taikos palaikymo, taikos stiprinimo ir vystymosi veiksmų sąveiką; ieškoti būdų sustiprinti TSK patariamąjį vaidmenį JTST, kuriai ji atskaitinga, stiprinti TSK bendradarbiavimą su Taikos palaikymo paramos biuru ir stiprinti ryšius su regioninėmis organizacijomis ir tarptautinėmis finansų įstaigomis; be to, pagerinti JT taikos stiprinimo komisijos ir ES taikos stiprinimo partnerystę konfliktų sprendimui taikant principą „iš apačios į viršų“, apimantį nevalstybinių subjektų veiklą taikos kūrimo procese,
y)
toliau stengtis šalinti kliūtis TSK potencialui stiprinant ryšį su sritimi, kad būtų maksimaliai padidintos skirtingos TSK ir JT grupių, kurios galėtų pasinaudoti strategine parama ir politine įtaka, ypač kai kalbama apie institucijų kūrimą, galimybės,
Branduolinis nusiginklavimas ir branduolinio ginklo neplatinimas, TATENA reforma, NPT peržiūra, kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu
z)
po branduolinės katastrofos Japonijoje iš pagrindų pertvarkyti Tarptautinę atominės energijos agentūrą (TATENA), panaikinant jos dvigubas funkcijas stebėti ir skatinti branduolinės energijos naudojimą, ir apriboti TATENA pareigas kontroliuoti branduolinės energijos pramonę ir tikrinti, kaip laikomasi Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo (NTP); taip pat siekti užtikrinti, kad nuo šiol saugos standartus nustatytų ir kontroliuotų Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), o valstybių narių būtų teisiškai reikalaujama laikytis šių standartų ir PSO būtų įdarbintas reikiamas kiekis darbuotojų, kurie vykdytų papildomas užduotis,
aa)
skatinti 2010 m. NPT peržiūros rekomendacijų įgyvendinimą, visų pirma siekti, kad pasaulis visiems būtų saugesnis, ir siekti, kaip ilgalaikio tikslo, taikos ir saugumo pasaulyje be branduolinių ginklų, toliau didinti skaidrumą, kad didėtų abipusis pasitikėjimas, siekti spartesnės tikros pažangos branduolinio nusiginklavimo srityje, imtis veiksmingų branduolinio nusiginklavimo priemonių, kurios atitiktų pagrindinius skaidrumo, patvirtinimo ir neatšaukiamumo principus, skatinti branduolinių ginklų turinčias valstybes nuolat teikti savo įsipareigojimų įgyvendinimo ataskaitas ir peržiūrėti įgyvendinimą,
ab)
toliau plėtoti bendradarbiavimo su ES išorės partneriais, visų pirma JAV, kovos su terorizmu srityje ryšius ir priemones, ypač siekiant įgyvendinti JT pasaulinę kovos su terorizmu strategiją, dalyvaujant G8 Romos-Liono grupės ir Kovos su terorizmu veiksmų grupės veikloje ir stiprinant atitinkamus pasaulinius susitarimus ir dėti pastangas siekiant sudaryti visapusišką konvenciją dėl tarptautinio terorizmo; įsitraukti į veiksmingesnį ir labiau struktūruotą dialogą su šiais partneriais tiek strateginiu, tiek praktiniu lygmeniu; imtis lyderio vaidmens ir rodyti pavyzdį konsoliduojant pagarbą pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principams, kurie yra ES požiūrio į kovą su terorizmu pagrindas,
Vystymasis
ac)
primygtinai reikalauti suderinti įvairių JT organų jėgas siekiant stipriau skatinti veiksmų plėtros ir socialinių klausimų srityje efektyvumą ir veiksmingumą visame pasaulyje; vykdyti įsipareigojimus, priimtus TVT aukščiausiojo lygio susitikime, susijusius su išteklių, kurių reikia tikslams pasiekti iki 2015 m., sutelkimu, o ypač įvykdyti ES įsipareigojimus dėl oficialiosios vystymosi pagalbos; aktyviai siekti padidinti finansinių investicijų lygį, kad būtų pasiekti TVT tikslai, ir sparčiai plėtoti ir dvigubai sustiprinti pasiteisinusias novatoriškas programas ir politiką, kuriomis siekiama visuotinio vystymosi ir ekonominės ir socialinės pertvarkos,
ad)
sutelkti pastangas, kad būtų pasiekti TVT, ypač labiausiai atsiliekančiuose regionuose ir šalyse, visų pirma Užsachario Afrikos ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, taip pat nestabiliose ar konfliktų draskomose šalyse,
Mažiausiai išsivysčiusios šalys (MIŠ)
ae)
užtikrinti stebėsenos ir audito mechanizmų, susijusių su JT mažiausiai išsivysčiusių šalių veiksmų programos įgyvendinimu, veiksmingumą;
af)
užtikrinti, kad MIŠ ir jų partnerių veiksmų planuose ilgalaikis ir tvarus vystymasis ir toliau liktų visapusiškas ir nuoseklus siekis,
Kova su nelygybe
ag)
užtikrinti, kad vidutines pajamas gaunančios šalys, kuriose nelygybė yra didelė, toliau gautų paramą ir lėšų tam, kad būtų mažinamas skurdas ir didinama socialinė sanglauda, nes daugiausia neturtingų žmonių gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse;
ah)
atsižvelgiant į tai, kad didžiąją neturtingų gyventojų dalį sudaro moterys, remti lyčių nelygybės mažinimą ir moterų teisių didinimą bei vystymąsi,
Pagalbos veiksmingumas
ai)
ištirti, kaip pagalbos veiksmingumo darbotvarkė galėtų būti performuluota į veiksmingo vystymosi darbotvarkę, šiuo tikslu parengiant konkrečias strategijas, susijusias su pažeidžiamomis valstybėmis ir šalimis, kuriose baigėsi konfliktai,
aj)
įgyvendinti visus Akros darbotvarkės tikslus užtikrinus veiksmingą parlamentų, pilietinės visuomenės organizacijų ir vietos valdžios institucijų dalyvavimą,
ak)
užtikrinti, kad socialiniai, politiniai, ekonominiai ir aplinkos apsaugos uždaviniai būtų sprendžiami nuosekliai,
Teisė į vystymąsi
al)
remti 1986 m. JT deklaraciją dėl teisės į vystymąsi, kurioje nurodoma, kad „valstybės privalo tarpusavyje bendradarbiauti užtikrinant vystymąsi ir šalinant vystymosi kliūtis, jos turi naudotis savo teisėmis ir vykdyti pareigas taip, kad skatintų naują tarptautinę ekonominę santvarką, grindžiamą suverenia lygybe, tarpusavio priklausomybe ir abipusiais interesais“,
am)
darbotvarkėje teikti pirmenybę teisei į vystymąsi, atsižvelgiant į tai, kad šiais metais minimos JT deklaracijos dėl teisės į vystymąsi priėmimo 25-osios metinės,
an)
rekomenduoti konsoliduoti aukšto lygio darbo grupės išvadas siekiant užtikrinti veiksmingą teisės į vystymąsi įgyvendinimą,
ao)
imtis tinkamų priemonių, kad teisė į vystymąsi taptų neatskiriama vystymosi politikos, visuotinio periodinio vertinimo (VPV, angl.
Universal Periodic Review
,
UPR
) ir Jungtinių Tautų žmogaus teisių sutarčių priežiūros institucijų ir mechanizmų darbo dalimi,
Tarptautinė humanitarinė pagalba
ap)
parengti humanitarinės pagalbos darbotvarkę atsižvelgiant į visą humanitarinių problemų įvairovę, padidėjusius humanitarinius poreikius ir humanitarinių situacijų sudėtingumą,
aq)
visame pasaulyje stiprinti humanitarinės pagalbos finansavimą ir pagerinti humanitarinės pagalbos teikimo sistemos veikimą ir efektyvumą,
ar)
vykdyti bendras tarptautines iniciatyvas siekiant stiprinti humanitarinės pagalbos ir vystymosi sąveiką ir susieti pagalbą, atkūrimą ir vystymąsi,
Žmogaus teisės
Instituciniai klausimai
as)
užtikrinti, kad EIVT būtų gerai aprūpinta kadrais ir ištekliais ir tinkamai integruota ir jos veikla būtų koordinuojama su kitais tarptautiniais organais, regioninėmis organizacijomis ir jų veikla žmogaus teisių propagavimo srityje; užtikrinti, kad plėtojant ES politiką ir priemones būtų atsižvelgiama į JT sistemos ir kitų tarptautinių institucijų pareikštas rekomendacijas ir priimtas rezoliucijas bei prioritetus, ypač žmogaus teisių srityje,
at)
ir toliau aktyviai dalyvauti peržiūrint JTŽTT veiklą Niujorke ir vykdant tolesnius veiksmus ir stiprinti jos įgaliojimų vykdymą; spręsti problemą, susijusią su JTŽTT gebėjimu skubiai veikti esant situacijoms, kai daromi dideli žmogaus teisių pažeidimai, pvz., naujausiais Libijos ir Dramblio Kaulo Kranto atvejais, gerinti jos pajėgumą užtikrinti esamų tarptautinių normų ir standartų laikymąsi; teigiamai įvertinti 2011 m. kovo 1 d. JTGA sprendimą sustabdyti Libijos narystę JTŽTT; toliau dėti ryžtingas pastangas ir taikyti specialias procedūras siekiant, kad JTŽTT taptų ne išimtinai reaktyvia institucija, o išankstinio perspėjimo ir prevencijos priemone, galinčia nustatyti prioritetus ir šalinti pagrindines žmogaus teisių pažeidimų priežastis siekiant užkirsti kelią naujiems žmogaus teisių pažeidimams ar tolesniam jų masto didėjimui, įskaitant paramą nacionalinių žmogaus teisių institucijų pajėgumams kurti;
au)
ieškoti būdų JTŽTT rinkimų procedūroms tobulinti, kad būtų išspręstas JTŽTT narystės kokybės klausimas; apsvarstyti galimybę nustatyti aiškius narystės JTŽTT kriterijus siekiant užkirsti kelią šalių, kuriose dažnai ir plačiu mastu pažeidžiamos žmogaus teisės, narystei JTŽTT; atliekant peržiūrą išlaikyti Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro (OHCHR) nepriklausomumą ir priešintis bet kokioms pastangoms pakeisti OHCHR statusą, nes tai galėtų turėti neigiamą poveikį jo finansavimui, taigi, ir šio biuro nepriklausomumui;
av)
plėtoti perspektyvius darbo santykius tarp JTŽTT ir Trečiojo komiteto ir tarp JTŽTT ir Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro ir spręsti didėjančią pasidalinimo tarp valstybių narių problemą, susijusią su jų balsavimu JTŽTT,
aw)
priimti bendrą poziciją, palankią Durbano peržiūros konferencijai (Durbanas 3), kurią numatyta surengti 2011 m. rugsėjo mėn., siekiant parodyti valstybių narių pasiryžimą ir galimybes pasaulio forumuose laikytis bendros pozicijos, parodyti ES įtaką JT sistemoje ir dar kartą patvirtinti jų susitarimą suderintai bei nediskriminuojančiai kovoti su rasizmu, ksenofobija ir fanatiškumu,
Žmogaus teisių klausimai
ax)
toliau dėti pastangas JTGA Trečiajame komitete dėl daugelio rezoliucijų, visų pirma tų, kuriose raginama paskelbti mirties bausmės moratoriumą ir kurias parėmė daugiau šalių, ir tų, kurios susijusios su vaiko teisėmis, tautinėmis ir kalbinėmis mažumomis, išraiškos laisve ir laisva žiniasklaida, religine netolerancija, kankinimo panaikinimu ir konkrečioms šalims skirtas rezoliucijas dėl Birmos (Mianmaro), Šiaurės Korėjos ir Irano; remti visas pastangas panaikinti kankinimus; ypač skatinti priimti JT konvencijos prieš kankinimus neprivalomą protokolą,
ay)
toliau dėti tarptautines pastangas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad visos žmonių teisės būtų laikomos universaliomis, nedalomomis, nepriklausomomis ir tarpusavyje susijusiomis; taigi dėti pastangas siekiant užkirsti kelią neapibrėžtos sąvokos „žmonijos tradicinės vertybės“ taikymui, nes dėl pobūdžio kenkiama tarptautinės humanitarinės teisės normoms ir gali atsirasti nepageidautinos pastangos pateisinti žmogaus teisių pažeidimus remiantis aiškinimu, jog juos sąlygoja tradicinės vertybės, normos ir praktika,
az)
prisiimant konkrečius biudžeto įsipareigojimus remti organizacijos JT Moterys pajėgumą, atskaitomybę ir veiksmingumą, kad ji galėtų veiksmingiau koordinuoti atitinkamą veiklą, įtraukti lyčių perspektyvą į visas JT politikos sritis ir kurti institucinę darną ir sąveiką; sutelkti pastangas, taip pat prisidedant prie geresnio strateginio planavimo, JTST rezoliucijai 1325 įgyvendinti, visų pirma kalbant apie moterų dalyvavimą taikos derybose, taip sudarant joms galimybę tapti tarpininkėmis, gerinant jų gebėjimus ir suteikiant joms galių kaip sprendimų priėmėjoms ir apskritai susiejant moteris ir vystymąsi,
ba)
apibrėžti strategiją, skirtą šalims, kurios atsisako visapusiškai bendradarbiauti su JT organais ir įsileisti JT nepriklausomus ekspertus ir specialius pranešėjus, siekiant įtikinti šias šalis suteikti jiems leidimą atvykti į savo teritoriją ir netrukdyti jų darbui; siekti išsaugoti specialių procedūrų nepriklausomumą,
bb)
suteikti aukščiausią politinį ir diplomatinį prioritetą ir atitinkamai, rengiant įvairius dvišalius ir daugiašalius forumus, kuriuose ES būtų aktyvus partneris, visapusiškai remti visas iniciatyvas, kuriomis siekiama:
–
paskelbti pasaulinio masto moratoriumą dėl moterų lytinių organų žalojimo,
–
užtikrinti, kad visame pasaulyje homoseksualumas nebūtų laikomas kriminaliniu nusikaltimu,
Klimato kaita
bc)
imtis vadovaujamo vaidmens pasaulinės klimato valdysenos ir tarptautinio bendradarbiavimo klimato kaitos klausimais srityse; sutelkti dėmesį į tvirtą politinį įsipareigojimą trečiosioms šalims ir toliau plėtoti dialogą su kitais pagrindiniais subjektais, pvz., Jungtinėmis Valstijomis, Rusija, stiprėjančios ekonomikos valstybėmis (Kinija, Brazilija, Indija) ir besivystančiomis šalimis, atsižvelgiant į tai, kad klimato kaita tapo pagrindiniu tarptautinių santykių klausimu ir labai didele grėsme TVT; prisidėti kuriant institucinę struktūrą, kuri būtų įtrauki, skaidri, nešališka ir sudarytų sąlygas proporcingam tiek išsivysčiusių, tiek besivystančių šalių atstovavimui atitinkamose valdymo organuose; padėti tvirtus pamatus kito susitikimo deryboms, kurios įvyks antroje 2011 m. pusėje Pietų Afrikoje (COP17), remiantis gera pažanga, pasiekta COP16 konferencijoje Kankune ir pasimokant iš nepalankių Kopenhagoje vykusios konferencijos COP15 rezultatų;
bd)
labiau strategiškai bendradarbiauti ir labiau atsižvelgti į trečiųjų šalių poreikius, tuo pat metu plėtojant EIVT pajėgumą kurti klimato diplomatijos politiką; remti aktyvų Komisijos dalyvavimą vykstančioje diskusijose dėl su apsaugos spragų ir reagavimo, kurią iniciavo Jungtinių Tautų pabėgėlių vyriausiasis komisaras vykstant 2010 m. vyriausiojo komisaro dialogui apsaugos problemų klausimais siekiant pagerinti esamus tarptautinės apsaugos teisės aktus, reglamentuojančius prievarta perkeltų asmenų ir asmenų be pilietybės apsaugą, aktyviai dalyvauti diskusijoje dėl termino „pabėgėlis dėl klimato kaitos“, kuriuo ketinama vadinti žmones, kurie yra priversti palikti savo namus ir ieškoti prieglobsčio užsienyje dėl klimato kaitos priežasčių, taip pat dėl teisinės šio termino, kuris dar nėra teisiškai pripažintas tarptautinėje teisėje ar kokiame kitame teisiškai privalomame tarptautiniame susitarime, apibrėžties;
Baigiamosios rekomendacijos
be)
skatinti debatus parlamentų ir regioninių asamblėjų vaidmens JT sistemoje klausimu, kuris, kaip tikimasi, bus įtrauktas į JTGA 66-osios sesijos darbotvarkę, ir Jungtinių Tautų Parlamentinės Asamblėjos (UNPA) įsteigimo klausimu; be to, skatinti vyriausybių ir parlamentų bendradarbiavimą pasauliniais klausimais,
bf)
remti UNPA įsteigimą JT sistemoje siekiant sutvirtinti demokratinį pobūdį, padidinti demokratinę atskaitomybę ir pasaulinio valdymo skaidrumą bei sudaryti sąlygas piliečiams aktyviau dalyvauti JT veikloje, pripažįstant, kad UNPA papildytų kitų, jau egzistuojančių organizacijų gretas, įskaitant ir Tarpparlamentinę sąjungą;
o
o o
2.
paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai ir susipažinti – Komisijai.
