29.6.2011 B7-0383/2011 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį
dėl Komisijos 2012 m. darbo programos parengimo
Martin Schulz
,
Hannes Swoboda
S&D frakcijos vardu
PE465.709v01-00 B7‑0383/2011 Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2012 m. darbo programos parengimo
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į savo rezoliuciją A7-228/2011 „Finansų, ekonomikos ir socialinė krizė: rekomendacijos dėl priemonių ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“,
– atsižvelgdamas į savo rezoliuciją P7_TA-(2011)0266 dėl investavimo į ateitį: naujoji daugiametė finansinė programa (DFP), skirta konkurencingai, tvariai ir visapusiškai Europai,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2011 m. Komisijos darbo programos (COM(2010)623),
– atsižvelgdamas į savo rezoliucijas P7_TA(2010)0242 dėl teisėjų mokymo (Stokholmo programa) ir P7_TA-PROV(2010)0426 dėl civilinės, komercinės, šeimos ir tarptautinės privatinės teisės aspektų, susijusių su Stokholmo programos įgyvendinimo veiksmų planu,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją P7_TA (2010)0445 dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją P7_TA(2010)0434 dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją P7_TA(2010)0446 dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 35 straipsnį,
A. kadangi Europos Sąjunga yra raidos kryžkelėje ir jai kyla gilios politinės krizės pavojus, jeigu jos vadovavimui nebus suteiktas naujas impulsas, tinkamos biudžeto priemonės ir dar kartą patvirtinti jos istoriniai tikslai,
B. kadangi Europos Komisijai tenka pagrindinė atsakomybė formuojant ES ateitį, ir savo būsimą darbo programą ji turėtų panaudoti Bendrijos tikslams ir vertybėms skatinti, atsakomybei už ES projektą stiprinti, ES iš krizės išvesti ir jos atstovavimui bei garbingoms pozicijoms pasaulyje užtikrinti,
C. kadangi vienas iš Komisijos uždavinių rengiant savo programą yra kovoti su savo vidiniu įsisenėjusiu sektoriniu metodu ir atvirkščiai sukurti politikos krypčių sinergiją, užtikrinti tikslų ir metodų nuoseklumą ir integruoti pagrindinius principus, kaip antai nediskriminavimą, pagarbą pagrindinėms teisėms, lygybę prieš įstatymą taikant visas jos teisines ar neteisines priemones,
D. kadangi praėjus daugiau kaip dvejiems metams nuo finansų ir ekonomikos krizės pradžios, ES nei tinkamai atsakė į ekonominius ir socialinius iššūkius, nei nepasimokė iš finansų sektoriaus nesaikingumo,
E. kadangi sanglauda ir solidarumas yra ES tikslų pagrindas; kadangi SESV 174 straipsnyje dar kartą patvirtinama, kad teritorinė sanglauda tebėra vienas iš svarbiausių ES vidaus politikos prioritetų,
F. kadangi ES masto veiksmai, skirti augimui ir solidarumui, kuriems naudojami struktūriniai fondai turėtų remti pastangas kovoti su ekonomikos krizės padariniais valstybėse narėse, įskaitant tas, kurios susiduria su ekonominiais sunkumais dėl finansų rinkų padarytos žalos,
G. kadangi bet koks tvaraus ekonomikos gaivinimo bandymas apima Europos sanglaudos strategiją, kuri turėtų būti koordinuotai rengiama ir įgyvendinama dalyvaujant Europos institucijoms, valstybėms narėms ir regionams, remiamiems būtinais ištekliais,
H. kadangi didesnis nuoseklumo tarp vidaus ir išorės politikos turi būti prioritetas, ypač įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, visų pirma siekiant užtikrinti, kad prekybos politika būtų suderinta ne tik su ES pramonės ir žemės ūkio politika, bet ir su užsienio, vystymosi, socialine ir aplinkos politika siekiant veiksmingai pirmenybę teikti ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui visoje ES ir skatinti gerovę užsienyje,
Įvadas
1. ragina Komisiją pateikti 2012 m. darbo programą daugiausiai orientuotą į ekonomikos augimą, darbo vietų kūrimą, gyvenimo lygio kėlimą, judumą, gero saugumo lygio užtikrinimą ir socialinę apsaugą piliečiams, tuo pačiu skatinant Europos konkurencingumą ir jos kaip pasaulinio masto veikėjos pajėgumą; mano, kad pagrindinis 2012 m. ir vėlesnių metų programų prioritetas turėtų būti sutelktas į išėjimo iš krizės procesą, kuris būtų naudingas mūsų piliečiams, sąžiningai dalinantis atsakomybe, kurią turi prisiimti tie, kurie tą krizę sukėlė arba padidino;
„Tai ekonomika, kvaily!“ Bill Clinton.
2. primena Komisijai, kad ES vis dar kenčia nuo ekonomikos ir finansų krizės, rodydamas, kad veiksmai, kurių imtasi iki šiol nebuvo pakankami problemoms spręsti;
3. pabrėžia kredito reitingų agentūrų atsakomybę dėl euro zonos skolos krizės vystymosi bei sustiprėjimo ir didelės reikšmės Europos bankininkystės sektoriaus sistemai; todėl ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti nuoseklią teisės aktų sistemą, skirtą kredito reitingų agentūrų reglamentavimui ir priežiūrai sustiprinti; mano, kad visuomeninės Europos kredito reitingų agentūros sukūrimas leistų sukurti ilgai laukiamą metodų pliuralizmą, ypač valstybės garantuota skolos srityje;
4. pabrėžia, kad net jei dauguma pasiūlymų, susijusių su finansų sektoriumi , jau buvo Komisijos paskelbti 2010 m. ir 2011 m., reglamentavimas – suvokiamas kaip paprastų taisyklių rinkinys – nėra pakankamas; pabrėžia, kad krizė ne tik išryškino reguliavimo nepakankamumą , bet ir polinkį į trumpalaikes investicijas bei sistemos, leidžiančios bankams vykdyti investicinės bankininkystės, komercinės bankininkystės ir mažmeninės bankininkystės veiklą, ir blogai sukurtos paskatų sistemos, verčiančios bankininkus imtis neapgalvotos rizikos, o ne siekti ilgalaikio ir tvaraus augimo, netinkamumą; primygtinai ragina Komisiją teikti drąsesnius pasiūlymus ir parodyti viziją bei valią iš esmės pakeisti sistemą, kuri leido rastis ekscesams laisvosios rinkos srityje;
5. pabrėžia, kad reikia išlaikyti susitelkimą į investuotojų apsaugą ir investuotojų pasitikėjimą; mano, kad iniciatyvos, siekiant atkurti pasitikėjimą finansų sistema yra būtinos ir turėtų apimti plačią išsamaus praktikos, tarpvalstybinių grupių moralinės rizikos, skatinimo ir atlyginimo sistemos bei finansų sistemos atskaitomybės patikrinimo apžvalgą;
6. ragina Komisiją skubiai parengti teisės akto pasiūlymą dėl finansinių sandorių mokesčio , kuriuo turi būti apmokestinami visi mainai ir visi nebiržinės prekybos sandoriai siekiant pažaboti grynai spekuliacinio pobūdžio prekybą, kuri sukuria ir naudoja pernelyg didelį likvidumą, pavyzdžiui, elektroninėje prekyboje, ir didelį poveikį turinčius išvestinius sandorius;
Socialinė darbotvarkė socialinei Europai
7. teigiamai vertina pavyzdines iniciatyvas, skirtas naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimui, ir kovos su skurdu platformą, tačiau apgailestauja, kad pateikta labai mažai teisėkūros pasiūlymų užimtumo ir socialinių reikalų srityje;
8. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl II M. Monti reglamento, kuriuo užtikrinamos pagrindinės darbuotojų teisės vidaus paslaugų rinkoje; yra įsitikinęs, kad vienodos visų darbuotojų galimybės darbo vietoje ir vienodų sąlygų užtikrinimas visoms įmonėms yra vienintelis galimas visaapimančio augimo pagrindas; mano, kad į darbo programą turėtų būti įtraukta Darbuotojų komandiravimo direktyvos peržiūra siekiant užtikrinti šių principų laikymąsi;
9. mano, kad dabartinė Komisijos požiūrio tendencija yra aiškiai antisocialinė, akivaizdžiai prieštaraujanti su pagrindiniams socialiniams Lisabonos sutarties pasiekimams, nenaudinga samdomiesiems darbuotojams, skatinanti darbą be garantijų, sukurianti daugiau nelygybės tarp žmonių bei šalių ir neatsižvelgianti į skurdą ir socialines teises; todėl prašo Komisijos iš esmės pakeisti politikos kryptį ir pasitelkti visas savo stipriąsias puses formuojant naują socialinę strategiją , kuria būtų siekiama užtikrinti bent jau nusistovėjusias socialines teises, nacionalinę kolektyvinių derybų dėl darbo užmokesčio ir pajamų paskirstymo praktiką, ir taip pat skatinti socialines teises bei socialinę pažangą, visiems Europos piliečiams; prašo tvirtai įsipareigoti ypač dėl to, kad horizontali socialinė sąlyga būtų įforminta teisės aktuose, taip pat, kad horizontalioji kovos su diskriminacija strategija ir sąlygų peržiūra būtų privalomi teikiant finansinę pagalbą iš socialinio acquis ir iš horizontalios socialinės sąlygos perspektyvos;
10. ragina Komisiją paisyti subsidiarumo ir socialinio dialogo principų darbo užmokesčio ir pensijų srityje, laikantis SESV 153 straipsnio 5 dalies, gerbti valstybių narių ir socialinių partnerių įgaliojimus šiose srityse ir užtikrinti proceso demokratinį teisėtumą įtraukiant Europos Parlamentą;
11. ragina laiku persvarstyti Darbo laiko direktyvą , kurioje būtų apžvelgiami vykstančių socialinių partnerių derybų rezultatai ir nustatyta vidutiniškai 48 valandų darbo savaitė be galimybės neprisijungti ar leidžiančių nukrypti nuostatų atskiroms valstybėms narėms, ir numatytos naujos teisės į informavimą, konsultavimą ir kolektyvines derybas dėl darbo laiko organizavimo;
12. primygtinai ragina Komisiją rimčiau spręsti jaunimo nedarbo problemą, pradedant priežasčių skirtingose valstybėse narėse bei skirtumų tarp sektorių analize, ir pateikti realius pasiūlymus, kaip integruoti jaunimą į darbo rinką, užtikrinant visas teises;
13. teigiamai vertina pasiūlymą dėl darbo portalo EURES pertvarkymo, kuriuo siekiama užtikrinti, kad šiame portale teikiami informacija ir patarimai darbo klausimais būtų prieinamesni jauniems darbuotojams, ir reikalauja, kad reforma būtų kuo greičiau įgyvendinta;
14. mano, kad darbo rinkos segregacija turi būti sprendžiama holistiškai, o ne gabalais; prašo Komisijos pateikti visą paketą, skirtą darbo rinkos segmentacijai mažinti, įskaitant: subrangą, fiktyvią savisamdą, piktnaudžiavimą laikino įdarbinimo agentūrų darbuotojais, piktnaudžiavimą stažuotėmis, siekiant suteikti visiems darbuotojams lygias teises, padorų darbo užmokestį bei darbo sąlygas, visą teisinę ir kolektyvinių derybų apsaugą;
15. ragina Komisiją atkreipti dėmesį į socialinių partnerių nuomones pensijų srityje ir užtikrinti, kad baltoje knygoje atsispindėtų abiejų pramonės atstovų pusių lūkesčiai, įskaitant pirmojo ramsčio stiprinimą;
16. teigiamai vertina ES nacionalinės politikos romų klausimais sistemą, tačiau reikalauja, kad į ją būtų įtrauktos teisėkūros iniciatyvos dėl socialinės įtraukties ir nediskriminavimo ir užtikrinta, kad ES lėšos pasiektų tuos, kuriems jų reikia;
17. taip pat pabrėžia vienodų sąlygų visiems migrantams darbuotojams , kurie teisėtai gyvena ES, taikymą, nepriklausomai nuo to, kokį leidimą dirbti jie turi; griežtai atmeta dviejų rūšių darbo jėgos sistemos ES kūrimą;
18. tikisi, kad Komisija artimiausiu metu pateiks pasiūlymą dėl reglamento dėl Europos socialinio fondo veiklos 2014–2020 m. laikotarpiu;
19. mano, kad atnaujinta ES socialinė darbotvarkė turėtų apimti pasiūlymą dėl teisės akto dėl socialinių bendro intereso paslaugų ir savidraudos draugijų statuto; ir direktyvą dėl tarpvalstybinių kolektyvinių sutarčių, skirtą mūsų vidaus rinkos realijoms gvildenti;
20. prašo Komisiją parengti socialinę darbotvarkę visoms transporto rūšims, kad būtų sprendžiamas darbuotojų socialinių sąlygų klausimas integruotoje Europos transporto rinkoje;
Augimą skatinantys veiksniai
21. pabrėžia sanglaudos politikos vaidmenį įgyvendinant strategijos „ES 2020“ tikslus ir primena, kad ilgalaikėje perspektyvoje sanglaudos tikslai atitinka tvaraus ir integracinio augimo tikslus, tačiau reikia dėti daugiau pastangų siekiant supaprastinimo ir lankstumo, kad politika būtų veiksminga;
22. ragina Komisiją užtikrinti, kad bendros ekonominės svarbos paslaugos (BESP) yra užtikrinamos pasitelkiant teisinę sistemą, kuria garantuojama visuotinė prieiga, aukšta kokybė, įperkamumas ir aiškios finansavimo taisyklės; mano, kad toks teisės akto pasiūlymas turi būti grindžiamas SEVS 14 straipsniu ir 26 protokolu ir juos atitikti bei užtikrinti socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslą ir siekiant, kad BESP ir SBIP būtų teikiamos tinkamiausiu lygmeniu, laikantis subsidiarumo principo;
23. dar kartą išreiškia savo paramą Bendrosios rinkos aktui, tačiau ragina Komisiją pateikti pasiūlymą modernizuoti viešųjų pirkimų procedūras, atsižvelgiant į poreikį įtraukti socialinius ir aplinkosauginius kriterijus, supaprastinti perkančiųjų organizacijų ir MVĮ pirkimų procedūras, sustiprinti Europos socialinį modelį, nepamirštant gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo;
24. dar kartą pabrėžia būtinybę sukurti Europos sistemą Socialinei verslumo iniciatyvai , kuri turėtų lydėti konkrečius pasiūlymus dėl kooperatyvų sektoriaus, savidraudos draugijų ir fondų įstatų; pakartoja savo prašymą pateikti teisės akto pasiūlymą dėl kolektyvinio žalos atlyginimo , kuriuo būtų ginamos vartotojų teises ir tuo pačiu metu numatoma kolektyvinė priemonė kovai su vartotojų teisių pažeidinėjimu ir sąžiningoms vienodoms konkurencijos sąlygoms Europos bendrovėms užtikrinti;
25. mano, kad bendrosios skaitmeninės rinkos kūrimui reikia pasiūlymų elektroninės prekybos, elektroninio parašo, elektroninių pirkimų ir t. t. srityse, kad būtų sustiprinta vartotojų apsauga ir užtikrintos vienodas sąlygos tarpvalstybinei veiklai; ragina Komisiją įvertinti teritorinio principo įgyvendinamumą skaitmeniniame pasaulyje;
26. ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti piliečių pajėgumams kontroliuoti ir kurti energiją pasitelkiant mikrogeneraciją ir siūlo Komisijai pritaikyti esamas ES priemones, kad būtų sukurtos paskatos siekiant mikrogeneracijos plėtros, pradėti naudoti susijusios politikos priemones ir parengti nuoseklią strategiją, apimančią peržiūrėtas ir naujas priemones;
Konkurencingumas, sanglauda, aplinka
27. ragina Komisiją sistemingiau taikyti „ MVĮ testą “ savo teisės aktų pasiūlymuose ir paaiškinti tiek vertinimo procesą, tiek kriterijus; primena, kad be MVĮ skatinimo, visuose teisės aktų projektuose taip pat turėtų būti išlaikomas ir skatinamas darbo vietų kūrimas bei aplinkos paisymas; siekiant, kad teisės aktai būtų veiksmingi ES lygmeniu, pabrėžia, kad svarbu įvertinti visų ES teisės aktų socialinį poveikį;
28. apgailestauja, kad Komisija dar nepateikė pasiūlymo dėl teisėkūros iniciatyvos dėl pertvarkymo siekiant pašalinti piktnaudžiavimą ir apsaugoti Europos pramonės pagrindą;
29. mano, kad būtina gerokai padidinti kito finansavimo laikotarpio biudžetą, kad dar labiau neatsiliktume nuo savo konkurentų, turint omenyje, kad kiti pasaulio regionai (pavyzdžiui, JAV ir ypač Kinija) smarkiai padidino išlaidas MTTV , ir kad būtų visiškai paremti strategijos „ES 2020“ tikslai;
30. mano, kad integruota ir sąveiki Europos geležinkelių rinka dar turi būti pasiekta, įskaitant Europos geležinkelių agentūros kompetencijos saugumo, riedmenų sertifikavimo ir homologavimo srityse išplėtimą;
31. primygtinai reikalauja visiškai įgyvendinti Bendrą Europos dangų , įskaitant funkcinius oro erdvės blokus ir Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programos (SESAR) atitikimą būsimiems oro erdvės pajėgumo ir saugos poreikiams;
32. ragina Komisiją parengti specialias strategijas siekiant užtikrinti perėjimą prie ekologiško ir pažangaus ekonomikos augimo , ypač siekiant perkvalifikuoti darbuotojus taip, kad jie galėtų dirbti ekologiškose darbo vietose, ir siekiant teikti pagalbą Europos pramonei, kuri taptų ekologiškesne pramone pasaulio rinkų kontekste, taip pat skatinant privatų sektorių investuoti į mažai teršiančias technologijas, kurios suteiktų akstiną kurti naujoves ir darbo vietas;
33. mano, kad IRT yra daugybę galimybių teikiančios technologijos, užtikrinančios pramonės augimo galimybes, padedančios žmonėms artimiau bendrauti, keičiančios darbo ir gyvenimo būdą, teikiančios naujas švietimo ir mokymo priemones ir gerinančios prieigą prie viešųjų paslaugų ir atvirų duomenų; ragina Komisiją kuo griečiau įgyvendinti teisinę sistemą, kuri skatintų investuoti į didelės spartos ir labai didelės spartos infrastruktūrą ir atitinkamas paslaugas, numatytas telekomunikacijų pakete, siekiant užtikrinti stabilumą bei reguliavimo nuspėjamumą ir užtikrinti paslaugų įperkamumą ir ryšį vartotojams;
34. prašo Komisiją padidinti paramą IRT, kad ES galėtų išlikti lydere kylančiose rinkose, pavyzdžiui, sveikatos srities technologijų, ekologiškesnio transporto ir elektros tinklų;
35. visiškai palaiko Komisijos pastangas skatinti veiksmingą aplinkos apsaugos ir klimato kaitos politiką ir todėl reikalauja ambicingos 7-ąją aplinkosaugos veiksmų programos; be to, pakartoja savo raginimą Komisijai kaip prioritetą pateikti rinkinį teisėkūros iniciatyvų, kuriomis būtų siekiama kovoti su klimato kaita , įskaitant, pvz., fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų reglamento persvarstymą, kuris iš pradžių buvo numatytas jos 2011 m. darbo programoje, taip pat pateikti pasiūlymų dėl teisės aktų, skirtų jūrų transporto CO2 emisijų klausimui spręsti, atsižvelgiant į TJO lygiu vykstančias derybas, ir ne CO2 aviacijos emisijų klausimui spręsti; apgailestauja, kad iki šiol Komisija nepateikė teisės akto pasiūlymo iš dalies keičiančio direktyvą dėl vartotojų galimybės gauti informaciją apie degalų taupymą ir išmetamųjų CO2 dujų kiekį parduodant naujus keleivinius automobilius, nors ši iniciatyva jau buvo paskelbta Komisijos 2010 m. darbo programoje; be to, ragina Komisiją pateikti savo pasiūlymą, kuriuo siekiama kovoti su neigiamu poveikiu atsirandančiu dėl netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo, susijusio su biodegalais ir bituminguoju smėliu;
36. ragina Komisiją toliau teikti teisės aktų pasiūlymus dėl biologinės įvairovės , t. y. dėl sprendimo / protokolo dėl galimybės naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningo bei teisingo pasidalijimo nauda, gaunama juos naudojant ratifikavimo, taip pat atitinkamas įgyvendinimo iniciatyvas ir pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais siekiama integruoti biologinės įvairovės apsaugos reikalavimus į kitų sektorių politiką, pvz., palaipsniui naikinant aplinkai kenksmingas subsidijas ir kovoti su kitų ES politikos sričių neigiamu poveikiu biologinei įvairovei;
37. ragina Komisiją užtikrinti, kad bendrosios žemės ūkio politikos ir bendrosios žuvininkystės politikos reformos visapusiškai atsižvelgtų į tvarų vystymąsi, biologinę įvairovę ir maisto saugą;
38. primena, kad bendrosios žemės ūkio politikos reformos , turinčios įsigalioti 2013 m., pagrindinis akcentas turėtų būti užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą tiekimo prieinamumo prasme, išlaikant ūkininkavimo rūšių ir gamybos įvairovę, užtikrinti tvarių ir pelningų darbo vietų kūrimą, skatinant kaimo ir regioninę plėtrą, tuo pat metu atsižvelgiant į tarptautinės prekybos ir vystymosi aspektus, siekiant sumažinti prekybą iškraipančias subsidijas ir remti maisto autonomiją besivystančiose šalyse;
39. pakartoja savo prašymą paspartinti ir atidžiai stebėti galiojančios ES aplinkos teisės įgyvendinimą, kad būtų pasiekti 6-osios aplinkosaugos veiksmų programos tikslai;
40. ragina Komisiją, nepaisant neproduktyvios ir nesuprantamos Tarybos pozicijos dėl teisinio pagrindo, tęsti ir intensyvinti savo darbą ilgalaikio žuvų išsaugojimo srityje; ragina ir toliau vykdyti integruotą jūrų politiką , plėtoti jūrų erdvės planavimą ir siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų, susijusių su pažangiu ir tvariu jūsų ekonomikos augimu, bei tam tikslui užtikrinti veiksmingesnį Jūrų reikalų generalinio direktorato ir Transporto generalinio direktorato bendradarbiavimą aiškiau ir veiksmingiau padalijant užduotis;
41. ragina Komisiją imtis iniciatyvos siekiant spręsti klausimą dėl naujo disbalanso tarp ES regionų, kurį sukėlė ir pagilino krizė, ir laiku imtis iniciatyvų, kad būtų taikomos ir pritaikytos taisyklės, susijusios su būsima sanglaudos politika; todėl primena, kad Komisija arba Taryba imdamosi bet kokių teisės aktų leidybos veiksmų turi laikytis bendro sprendimo principo, įskaitant iniciatyvas, kurių imamasi pirmiausiai, ruošti ir formuoti bendrą strateginę sanglaudos politikos programą, norint priimti naują reglamentavimo paketą;
42. ragina Komisiją į savo 2012 m. darbo programą įtraukti pakankamai iniciatyvų siekiant papildyti ir sukurti Sanglaudos politikos pridėtinę vertę iš sinergijos su kitomis vidaus politikos kryptimis, taip pat greitai parengti teisinius veiksmus dėl ES atsako į gaivalines nelaimes ir katastrofas kaip to prašė Europos Parlamentas;
43. ragina persvarstyti 2001 m. direktyvą dėl autorių teisių informacinėje visuomenėje ir 2004 m. direktyvą dėl Intelektinės nuosavybės teisės, tuo pat metu puoselėjant pagrindines teises ir Europos vartotojų prieigą prie kultūros vertybių bei paslaugų; tikisi, kad Komisijos pasiūlyme dėl kolektyvinio teisių administravimo organizacijų bus surasta tinkama pusiausvyra tarp sąžiningo teisių turėtojų pajamų paskirstymo ir Europos kultūros įvairovės išsaugojimo; primena, kad aiškūs gero valdymo standartai yra svarbiausia siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje;
Integruota energetikos politika
44. primena, kad ES dar toli gražu neturi tvarios, bendros, konkurencingos ir integruotos energetikos politikos, kurioje energijos šaltinių įvairovės ir santykinės dalies bei energijos tiekimo saugumo tiekimo klausimai būtų sprendžiami kartu, laikantis nuoseklaus požiūrio ES lygmeniu;
45. apgailestauja, kad peržiūrėtos energijos efektyvumo direktyvos neapima privalomų nacionalinių tikslų valstybėms narėms, be kurių iki 2020 m. bus neįmanoma pasiekti 20 % energijos vartojimo efektyvumo;
46. ragina skubiai persvarstyti branduolinės saugos direktyvą , siekiant ją sustiprinti, visų pirma atsižvelgiant į testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus;
Svarbiausia – piliečiai
47. primena, kad reikia persvarstyti profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvą siekiant skatinti tikrą darbuotojų judumą ES, palengvinti kvalifikacijų pripažinimą ir sukurti profesinį pažymėjimą;
48. tikisi, kad Komisija savo 2012 m. darbo programoje numatys paskelbti teisėkūros pasiūlymą dėl patalpų oro kokybės direktyvos, taip pat dėl išmetamų teršalų kiekio apribojimo nacionaliniu mastu direktyvos 2001/81/EB peržiūros, taip pat pasiūlymą dėl aplinkos triukšmo direktyvos peržiūrėjimo;
49. ragina Komisiją, atsižvelgiant į neseniai E. coli sukeltos infekcijos protrūkį, peržiūrėti savo strategiją dėl kovos su grėsmėmis tarpvalstybinei maisto saugai ir sveikatai , stiprinti Sąjungos mokslinio rizikos vertinimo pajėgumus ir skatinti keistis geriausia praktika tiek valstybes nares, tiek profesines organizacijas; ragina Komisiją įvertinti Skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos ir Skubaus perspėjimo apie nesaugų maistą ir pašarus sistemos veikimą, siekiant išspręsti galimus trūkumus; pabrėžia, taip pat reikia spręsti spekuliacijų maisto kainomis klausimą stipresniu prekių rinkų reguliavimu; pabrėžia, kad maisto ir žemės ūkio prekių rinkos turėtų būti prieinamos tik komercinėms įmonėms, kurios naudoja išvestinius produktus apsidrausti nu o nenumatytų įvykių, ir kad patekimas į jas turėtų būti apribotas specializuotiems prekiautojams ir tarpininkams, kurie neturi komercinių interesų šiose rinkose;
50. ragina Komisiją kuo skubiau pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo būtų uždrausta pateikti į rinką maisto produktus, pagamintus iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių;
51. primena Komisijai, kad sportas vaidina tam tikrą vaidmenį padedant siekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytų tikslų ir yra ne mažiau svarbus įgyvendinant „Europos kovos su skurdu planą“, nes sportas yra galinga socialinės sanglaudos ir integracijos jėga, taip pat įgyvendinant „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę“, nes sporto praktikavimas skatina mobilumą ir didina įsidarbinimo galimybes; apgailestauja, kad Komisija neįdiegė 2012–2013 m. sporto programos;
52. apgailestauja, kad Komisija vis dar nepateikė teisėkūros pasiūlymo, kuriuo būtų siūloma kovoti su smurtu prieš moteris remiantis visapusiškos strategijos sistema su tinkamai suderintomis sankcijomis; ragina Komisiją patvirtinti ES prisijungimą prie Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos bei kovos su juo;
53. ragina Komisiją skubos tvarka parengti ir įgyvendinti strategiją, kuria būtų siekiama perpus sumažinti vaikų skurdą iki 2020 m., integruoti individualias vaikų teises į visas ES politikos sritis ir skatinti priemones, skirtas stebėti ir vertinti veiksmus, kurių imtasi vaikų skurdui panaikinti nacionaliniu lygiu;
54. atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir šiltai pritartų pasiūlymui dėl tėvystės atostogų ; pakartoja, kad būtina skubiai pradėti motinystės atostogų direktyvos persvarstymą;
55. ragina Komisiją toliau plėtoti ir remti teisėjų mokymo veiklą Europoje, kad piliečiams būtų lengviau kreiptis į teismus , ir puoselėti tikrą Europos teisminę kultūrą, paremtą koordinavimo dialogu tarp praktikuojančių teisininkų pasitelkiant esamas mokymo įstaigas ir tinklus;
56. ragina Komisiją pateikti tikslius ir išsamius duomenis, siekiant įvertinti realius vartotojų ir MVĮ poreikius , susijusius su pagrindiniais sutarčių principais ir užtikrinti nuoseklų požiūrį į Europos sutarčių teisės teisės aktus ir acquis, ypač reglamentą „Roma I“ ir vartotojų teisių direktyvą;
57. ragina pateikti esminių pasiūlymų dėl migracijos ; primena, kad atvykimo ir išvykimo sistemos veiksmingumas ir būtinumas vis dar nebuvo įrodytas; primena, kad veiksmingas ir integruotas ES išorės ir vidaus sienų valdymas yra glaudžiai su ja susijęs ir yra esminė migracijos ir prieglobsčio politikos priemonė, įskaitant judumą;
58. primena, kad vizų politika yra pagrindinis politinis įrankis mobilumo ir migracijos politikos kontekste ir dar kartą patvirtina būtinybę užtikrinti visišką naujojo ES vizų kodekso įgyvendinimą, siekiant išvengti piktnaudžiavimo ir užtikrinti sustiprintą mobilumo naudą sąžiningiems keliautojams; pakartoja, kad abipusiškumas turi išlikti esminiu vizų politikos elementu ir primena, kad reikia daryti pažangą siekiant užtikrinti vienodą vizų režimų panaikinimo susitarimų taikymą visiems ES piliečiams be diskriminacijos;
59. pakartoja, kad reikia įdiegti naują Šengeno vertinimo sistemą, pagrįstą SESV 77 straipsnio 2 dalies e punktu, kuria siekiama išvengti dvigubų standartų tarp senųjų ir naujųjų valstybių narių, sprendžiant klausimus susijusius su prisijungimu prie Šengeno acquis , ir dar kartą patvirtina poreikį apibrėžti tinkamą kontrolę ir sankcijas, siekiant užtikrinti jo laikymąsi; reiškia susirūpinimą dėl naujų apsaugos mechanizmų, kurie galėtų susilpninti Šengeno sistemos įdiegimą, ir dar kartą patvirtina, kad tokios priemonės gali būti priimtos tik laikantis įprastinės teisėkūros procedūros; apgailestauja, kad sistema SIS II vis dar neveikia, ir ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant įdiegti sistemą ir toliau atidžiai stebėti ES biudžeto skyrimą jai;
60. apgailestauja, kad pasiūlyme dėl nusikaltimo aukų teisių tinkamai neatsižvelgiama į terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo aukų specifiką ir nenustato tinkamos apsaugos liudytojams baudžiamosiose bylose; ragina nustatyti aiškų likusių pagal procesinių teisių planą numatytų priemonių parengimo tvarkaraštį;
61. apgailestauja, kad nepateiktas teisės akto pasiūlymas dėl tvirtesnio ES vidaus solidarumo prieglobsčio srityje , kaip jau ne kartą ragino Parlamentas, turint omenyje tai, kad Sąjunga yra įsipareigojusi sukurti veikiančią bendrą prieglobsčio politiką iki 2012 m., užtikrinant aukštą apsaugos lygį ir visišką pagarbą pagrindinėms teisėms;
62. ragina pateikti aiškių įrodymų dėl ES keleivio duomenų įrašų sistemos reikalingumo ir proporcingumo, atsižvelgiant į institucijų teisės skyrių, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros pastabas; primena, kad būtina užtikrinti aukšto lygio apsaugą ir garantijas, ir vengti dvigubų standartų, sudarant susitarimus dėl keleivio duomenų įrašo perdavimo trečiosioms šalims; ragina Komisiją greitai pateikti teisės akto pasiūlymą dėl finansinių duomenų, priklausančių SWIFT, gavimo ES teritorijoje, kaip numatyta Tarybos sprendime, kuriuo įgaliojama sudaryti ES ir JAV susitarimą dėl Terorizmo finansavimo sekimo programos (TFTP);
63. remia naują išsamią teisinę sistemą, skirtą duomenų apsaugai , su sąlyga, kad ji pasiūlys didesnį vienodos apsaugos lygį duomenų subjektams, remiantis apsaugos sąvoka apibrėžta Direktyvoje 95/46, ir žengs toliau nepakankama apsauga, kurią siūlo pamatinis sprendimas dėl duomenų apsaugos buvusio trečiojo ramsčio srityje;
Išorės aspektai
64. ragina Komisiją užtikrinti didesnį politikos nuoseklumą ES išorės veiksmuose pasitelkiant naują ir nuoseklesnę prekybos ir plėtros strategiją, bet taip pat pripažinti, kad reikia didesnio atitikimo tarp prekybos politikos ir pramonės politikos, siekiant naudoti prekybą kaip tikras instrumentas augimo ir darbo vietų kūrimo Europoje užtikrinimui;
65. prašo Komisiją įvertinti dabartines valstybių narių pastangas, kuriomis jos siekia užtikrinti, kad jų vystymosi veiksmai būtų nuoseklesni , kartu įvertinant bet kokio teisės akto pasiūlymą, kurį būtų tikslinga įvertinti; prašo Komisijos imtis iniciatyvos siekiant užtikrinti geresnį SESV 210 straipsnio įgyvendinimą;
66. ragina Komisiją pateikti teisėkūros iniciatyvą, kuria būtų užtikrintas kasybos pramonės skaidrumas, pasitelkiant teisiškai įpareigojančias priemones ES lygiu, siekiant sudaryti sąlygas besivystančioms šalims gauti pajamas už savo gamtos išteklius ir padėti jų bendruomenėms išbristi iš skurdo;
67. prašo Komisijos pateikti komunikatą su konkrečiais pasiūlymais, skirtais sukurti veiksmingą ryšį tarp humanitarinės pagalbos ir vystymosi , kuris turėtų pakankamai lanksčiai užtikrinti pagalbos, atstatymo ir vystymosi susiejimas (LRRD) įgyvendinimą pereinamojo laikotarpio situacijose; skatina atlikti bendrų humanitarinės pagalbos ir plėtros specialistų poreikių įvertinimus ir nustatyti bendrus jų tikslus;
68. ragina Komisiją įtraukti į visus prekybos susitarimus teisiškai privalomas nuostatas dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkosaugos standartų bei įmonių socialinės atsakomybės, kaip nurodyta įvairiuose savo iniciatyva 2010 m. priimtuose pranešimuose;
69. ragina Komisiją užtikrinti, kad Europos Parlamentas būtų labiau įtrauktas į šiuo metu vykstančias derybas su pagrindiniais prekybos partneriais, tokiais kaip Kanada, Indija ir Mercosur, ir įtrauktas į derybinių įgaliojimų dėl investicijų susitarimų su Mercosur, Kinija ir Rusija apibrėžimą;
70. pabrėžia, kad išorės finansinės pagalbos priemonių persvarstymas turėtų būti vertinamas kaip galimybė sustiprinti Europos Sąjungos išorės politiką , ypač dabar kai Pietų kaimynystės šalyse vyksta perėjimo prie demokratijos procesas; ragina lanksčiau ir operatyviau skirstyti finansinę paramą remtinoms šalims, esančioms krizinėse situacijose; pabrėžia, kad Komisiją sustiprinti paramą gaunančių šalių gebėjimus prisiimti atsakomybę už pagalbos administravimą ir tokiu būdu maksimaliai padidinti jos poveikį; prašo, kad Komisija remtųsi patirtimi, įgyta naudojantis ankstesnės kartos išorės finansinėmis priemonėmis, ir spręsti problemas, kurias iškėlė Audito Rūmai;
71. ragina Komisiją nuolat išsamiai informuoti Parlamentą apie stojimo derybose Kroatijos prisiimtų įsipareigojimų stebėseną; pabrėžia, kad Europos Parlamentas atidžiai stebės stebėsenos procedūrą, jei Taryba sutinka nustatyti tokį mechanizmą laikotarpiui po įstojimo derybų pabaigos ir iki faktinio Kroatijos įstojimo į Europos Sąjungą; ragina Komisiją ryžtingai skatinti Turkiją rengti naują civilinę konstituciją, paremtą politinių partijų bendru sutarimu, visapusiškai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir ypač daug dėmesio skiriant pagrindinių teisių ir asmens laisvių stiprinimui;
Tinkamos priemonės tikslams pasiekti
72. primygtinai reikalauja, kad Europos semestru būtų pasinaudota stiprinant biudžeto koordinavimą ir ES bei nacionalinių biudžetų sinergiją, kad būtų pasiekti bendri ES tikslai; apgailestauja, kad iki šiol šioje srityje nėra pateikta konkrečių pasiūlymų; su dideliais lūkesčiais laukia, kol Komisija paskelbs savo išsamų pranešimą dėl Europos masto veiksmų nebuvimo kainos ; mano, kad šis pranešimas turėtų išryškinti Europos Sąjungos išlaidų ir (arba) programų teikiamą pridėtinę vertę ES ne tik skaičiais, bet ir kaip efektyvų ir veiksmingą indėlį siekiant ES tikslų ir prisidedant prie ES viešųjų gėrybių kūrimo; yra tvirtai įsitikinęs, kad pranešimas dėl Europos masto veiksmų nebuvimo kainos taip pat turėtų pabrėžti, kaip investicijos ES lygmeniu gali padidėti taupymo nacionaliniu lygiu;
73. ragina Tarybą ir Komisiją laikytis Lisabonos sutarties ir dėti visas pastangas kuo greičiau pasiekti susitarimą su EP dėl praktinio darbo metodo derintis dėl kitos daugiametės finansinė programos ; pakartoja, kad pajamų ir išlaidų reforma susijusios, ir todėl reikalauja tvirtai įsipareigoti derantis dėl kitos DFP aptarti pasiūlymus dėl naujų nuosavų išteklių;
74. primygtinai reikalauja, kad reikia skubiai skirti didesnį finansavimą transeuropiniams tinklams transporto srityje (TEN-T) ir pagerinti sanglaudos fondų koordinavimą;
75. ragina Komisiją užtikrinti, kad kitos daugiametės finansinės programos kontekste tinkamas finansavimas būtų skirtas skirta individualiai ir atskirai sporto programai 2014–2020 m. ; ragina Komisiją šiai programai panaudoti naujas lėšas, o ne naudoti esamas kultūros lėšas;
Institucinės aplinkybės
76. primena, kad svarbu ir skubu suderinti ES teisės aktus su Lisabonos sutartimi tiek, kiek tai svarbu antrinei teisei, ir ragina Komisiją laiku pateikti reikiamus teisės aktų tekstus, skirtus pritaikyti buvusios komitologijos sistemą prie naujų įgyvendinimo priemonių ir deleguotųjų teisės aktų, kaip numatyta SESV 290 ir 291 straipsniuose;
77. pabrėžia, kad labai svarbu tinkamai ir laiku perkelti ES teisės aktus į valstybių narių nacionalinius teisės aktus ir ragina Komisiją pasinaudoti savo vykdomosios valdžios galiomis bei, prireikus, pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras, siekiant užtikrinti tinkamą perkėlimą į nacionalinę teisę ir veiksmingą vykdymą, visų pirma teisės aktų darbo laiko ir kelių transporto srityse; mano, kad bet kokia priemonė, pavyzdžiui, koreliacijos lentelės, skirtos teikti duomenis apie vykdymą, turėtų būti privalomos kiekvienam teisės aktui, ir tikisi, kad Komisija taikys šį principą savo būsimoje darbo programoje;
78. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai ir Ministrų Tarybai.
