A7-0019/2011
2.2.2011
***I
PRANEŠIMAS
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
(COM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD))
Biudžeto komitetas
Pranešėjas: Ivailo Kalfin
PE 450.852v02-00
Procedūrų sutartiniai ženklai
* Konsultavimosi procedūra
*** Pritarimo procedūra
***I Įprasta teisėkūros procedūra (pirmasis svarstymas)
***II Įprasta teisėkūros procedūra (antrasis svarstymas)
***III Įprasta teisėkūros procedūra (trečiasis svarstymas)
(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)
Teisės akto projekto pakeitimai
Parlamento padaryti teisės akto projekto pakeitimai žymimi pusjuodžiu kursyvu . Paryškinimas paprastu kursyvu parodo atitinkamiems skyriams tas teisės akto projekto vietas, kurias siūloma taisyti rengiant galutinį tekstą (pvz., tekste tam tikra kalba paliktas akivaizdžias klaidas ar praleistas vietas). Pasiūlytiems tokio pobūdžio pakeitimams reikalingas atitinkamų skyrių sutikimas.
Su esamu teisės aktu, kurį siekiama pakeisti teisės akto projektu, susijusio pakeitimo antraštėje pridedamos trečia ir ketvirta eilutės, kuriose atitinkamai nurodomas esamas teisės aktas ir keičiama šio teisės akto dalis. Perimtos esamo teisės akto nuostatų, kurias Parlamentas nori iš dalies keisti, nors jos nepakeistos teisės akto projekte, dalys žymimos pusjuodžiu šriftu. Išbrauktos tokių nuostatų teksto dalys žymimos laužtiniais skliaustais: […] .
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS...........................5
UŽSIENIO REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ ...................................................................28
vystymosi komitEto nuomonė nuomonė ...........................................................63
TARPTAUTINĖS PREKYBOS KOMITETO NUOMONĖ .....................................................78
BIUDŽETO KONTROLĖS KOMITETO NUOMONĖ ............................................................90
EKONOMIKOS IR PINIGŲ POLITIKOS KOMITETO NUOMONĖ ...................................95
PROCEDŪRA.........................................................................................................................111
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
( COM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2010)0174 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 209 bei 212 straipsnius, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui ( C7‑0110/2010 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto, Vystymosi komiteto, Užsienio reikalų komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Tarptautinės prekybos komiteto nuomones ( A7‑0019/2011 ),
1. priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;
2. ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;
3. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.
EUROPOS PARLAMENTO POZICIJA
PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ
* Politiniai pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas ˛ymimas pusjuod˛iu kursyvu; ibrauktos teksto dalys ˛ymimos simboliu ▌. *
---------------------------------------------------------
Pasiūlymas
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS,
kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 209 ir 212 straipsnius,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
teisės akto pasiūlymą perdavus nacionaliniams parlamentams,
taikydami įprastą teisėkūros procedūrą,
kadangi:
(1) Europos investicijų bankas (EIB) nuo 1963 m. ne tik vykdo pagrindinę investicijų finansavimo Europos Sąjungoje misiją, bet ir ne Europos Sąjungoje vykdo operacijas remdamas ES išorės politikos kryptis. Tai leidžia ES biudžeto lėšas, skiriamas išorės regionams, papildyti EIB finansiniu pajėgumu pagalbą gaunančių valstybių naudai. Taip EIB prisideda prie Europos Sąjungos bendrųjų principų ir politikos tikslų įgyvendinimo, taip pat prie trečiųjų šalių vystymosi ir ES pakitusiomis pasaulio ekonomikos sąlygomis. EIB operacijos, kuriomis siekiama remti ES išorės politiką, turi ir toliau būti vykdomos laikantis patikimos bankininkystės veiklos principų.
(1a) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 209 straipsnyje kartu su SESV 208 straipsniu numatyta, kad EIB pagal savo statute nustatytas sąlygas prisideda prie priemonių, būtinų Sąjungos tikslams vystomojo bendradarbiavimo srityje pasiekti, įgyvendinimo.
(2) Siekiant paremti ES išorės veiksmus ir sudaryti EIB galimybes finansuoti investicijas ne ES nepadarant poveikio EIB kreditingumui, dauguma EIB operacijų išorės regionuose buvo vykdomos naudojantis Komisijos administruojama ES biudžeto garantija.
(3) Naujausia ES garantija 2007–2011 m. laikotarpiui buvo nustatyta 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 633/2009/EB, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama Bendrijos garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti
OL L 190, 2009 7 22, p. 1. .
(4) Išorės veiksmų garantijų fondas (toliau − Garantijų fondas), įsteigtas 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija)
OL L 145, 2009 6 10, p. 10. , užtikrina ES biudžetui likvidumo atsargas, skirtas EIB finansavimo operacijų ir kitų ES išorės veiksmų nuostoliams padengti.
(5) Kaip numatyta Sprendime Nr. 633/2009/EB, Komisija ir EIB parengė EIB išorės finansavimo laikotarpio vidurio peržiūrą, grindžiamą išorės ekspertų vertinimu, atliktu prižiūrint iniciatyvinei kompetentingų asmenų grupei, išorės konsultantų vertinimu ir konkrečiais EIB parengtais vertinimais. 2010 m. vasario 12 d. iniciatyvinė grupė ataskaitą, kurioje išdėstytos jos išvados ir rekomendacijos, pateikė Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir EIB.
(6) Iniciatyvinės grupės ataskaitoje daroma išvada, kad ES garantija EIB yra veiksminga ir stipri politikos priemonė, turinti didelį finansinį ir politinį svertą, ir kad ją reikėtų pratęsti siekiant apimti politinio arba valstybinio pobūdžio riziką. Buvo pasiūlyta tam tikrų Sprendimo Nr. 633/2009/EB pakeitimų, kurie turėtų užtikrinti kuo didesnę EIB išorės operacijų pridėtinę vertę ir veiksmingumą.
(6a) Šio sprendimo II priede pateikiamas šalių, atitinkančių ar galinčių atitikti reikalavimus EIB finansavimui su ES garantija gauti, sąrašas, kuris, palyginti su Sprendimo Nr. 633/2009/EB I priede pateiktu sąrašu, yra išplėstas.
(7) ES garantija garantuojamos sumos kiekviename regione turėtų ir toliau sudaryti viršutines EIB pagal ES garantiją teikiamo finansavimo ribas, o ne rodiklius, kuriuos turi pasiekti EIB.
(7a) Išplėtus EIB išorės įgaliojimus taip, kad jie apimtų naujas valstybes, ir nepersvarsčius EIB finansavimo, kuriam teikiama ES garantija, viršutinių ribų, de facto sumažėtų paskolų vienai šaliai, kurias skiria EIB bankas vykdydamas savo išorės įgaliojimus, dydis. Siekiant, kad nesusilpnėtų EIB veikla šalyse, kuriose EIB imasi veiksmų, reikėtų atitinkamai pakoreguoti minėtąsias viršutines ribas.
(8) Be regioninių viršutinių ribų reikėtų naudoti neprivalomą 2 000 000 000 EUR įgaliojimą, kuris būtų paskirstomas kaip paramos paketas EIB finansavimo operacijoms klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, srityje. EIB galėtų prisidėti savo patirtimi ir ištekliais ir, bendradarbiaudamas su Komisija, padėti valdžios institucijoms bei privačiajam sektoriui kovoti su klimato kaita bei kuo geriau pasinaudoti turimu finansavimu. Remiant padarinių švelninimo ir prisitaikymo projektus, EIB lėšas turėtų papildyti, kiek įmanoma, iš ES biudžeto skiriamos lengvatinės lėšos, veiksmingai ir nuosekliai derinant dotacijas ir paskolas kovai su klimato kaita finansuoti teikiant išorės pagalbą. Šiuo požiūriu tikslinga, kad Komisijos metinėje ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai būtų pateikiama išsami finansinių priemonių, taikomų šiems projektams finansuoti, ataskaita, kurioje būtų nurodomos EIB finansavimo sumos pagal neprivalomą įgaliojimą ir atitinkamos dotacijų sumos.
(8a) EIB turėtų skirti finansavimą su ES garantija siekiant sušvelninti klimato kaitos poveikį tik toms šalims, kurios, Tarybos nuomone, nėra įsipareigojusios pasiekti deramų su klimato kaita susijusių tikslų. Taryba gali nustatyti tokius su šalimis susijusius apribojimus prieš tai, kai EIB skiria lėšų atitinkamoms valstybėms pagal klimato kaitos įgaliojimą. Taryba, prieš priimdama sprendimą nustatyti apribojimus, turėtų konsultuotis su Europos išorės veiksmų tarnyba ir Komisija.
(8b) EIB turėtų turėti galimybę, pritarus Komisijai, šalių partnerių naudai vėl į naujas tokio paties pobūdžio operacijas investuoti iš rizikos kapitalo ir specialiųjų paskolų sugrįžtančias lėšas (angl. reflows ), gaunamas iš ankstesnių operacijų, kaip siūlė Komisija savo pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1638/2006, išdėstantis bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę
COM(2008)0308 . .
(9) Kad būtų galima kuo greičiau ir veiksmingiau įsisavinti turimą finansavimą per trejų metų laikotarpį 2011–2013 m., turėtų būti numatyta galimybė pagal klimato kaitos įgaliojimą lanksčiau paskirstyti lėšas regioniniu lygiu ir tuo pat metu siekti užtikrinti per minėtąjį laikotarpį proporcingą lėšų paskirstymą regionams remiantis pagal bendrąjį įgaliojimą nustatytais išorės pagalbos prioritetais.
(10) ▌ Atliekant vertinimą nustatyta, kad nors vertinamu laikotarpiu (2000‑2009 m.) vykdytos EIB operacijos iš esmės atitiko ES išorės politikos kryptis, reikėtų stiprinti ES politikos tikslų ir jų įgyvendinimo vykdant EIB operacijas ryšį, jį tikslinti ir struktūriškai apibrėžti.
(11) Siekiant padidinti įgaliojimo nuoseklumą, EIB išorės finansavimo veikla labiau remti ES politikos kryptis ir užtikrinti kuo didesnę naudą paramos gavėjams, šiame sprendime turėtų būti nustatyti EIB finansavimo operacijų įgaliojimo visose reikalavimus atitinkančiose šalyse horizontalieji aukšto lygio tikslai pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB yra pavykę pasiekti gerų rezultatų. Todėl visuose regionuose, kuriems taikomas šis sprendimas, EIB turėtų finansuoti projektus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros (ypač transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančią energiją, naujų energijos šaltinių mokslinių tyrimų ir plėtros, energetinio saugumo, energetikos infrastruktūros, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT)) srityse bei vietos privačiojo sektoriaus plėtros srityje, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ). Derėtų prisiminti, kad geresnė MVĮ prieiga prie finansavimo galėtų atlikti esminį vaidmenį skatinant ekonomikos vystymąsi ir kovojant su nedarbu. Šiose srityse šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, turėtų būti prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas. EIB gali paremti ES veiklą valstybėse partnerėse per tiesiogines užsienio investicijas, kurios prisidėtų prie technologijų propagavimo ir žinių perdavimo; tai galėtų būti daroma investicijoms į anksčiau minėtas sritis suteikiant ES garantiją arba savo atsakomybe.
(11a) Siekdamas veiksmingai padėti MVĮ, reikalavimus atitinkančiose šalyse EIB turėtų bendradarbiauti su vietos finansų tarpininkavimo institucijomis, ypač siekdamas užtikrinti, kad dalis finansinės naudos bus perduota jo klientams, norėdamas vertinti klientų projektus pagal ES vystymosi tikslus ir užtikrinti papildomą naudą, palyginti su rinkoje prieinamu finansavimu. Finansų tarpininkų veikla remiant MVĮ turėtų būti visiškai skaidri ir apie ją turėtų būti nuolat informuojamas EIB.
▌
(13) Nors EIB, kaip investicijų bankas, stiprus dėl savo išskirtinumo, pagal šį sprendimą EIB turėtų planuoti savo išorės operacijų poveikį vystymuisi glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir demokratiškai kontroliuojamas Europos Parlamento laikytis Europos konsensuso dėl vystymosi principų ir SESV 208 straipsnyje nustatytų principų, taip pat pagalbos veiksmingumo principų, nurodytų 2005 m . Paryžiaus deklaracijoje ir 2008 m. Akros veiksmų darbotvarkėje. Tai turėtų būti įgyvendinama imantis konkrečių priemonių, visų pirma, stiprinant EIB gebėjimą vertinti projektų poveikio aplinkai, socialinius ir vystymosi aspektus, įskaitant žmogaus teises ir su konfliktais susijusią riziką, bei skatinti vietos konsultacijas su valdžios institucijomis ir pilietine visuomene . Atlikdamas deramą projektų tikrinimą, EIB turėtų įpareigoti projekto rengėją konsultuotis vietos lygmeniu ir viešai paskelbti šių konsultacijų rezultatus. Be to, EIB turėtų daugiau dėmesio skirti tiems sektoriams, kuriuose turi sukaupęs didelės patirties vykdydamas finansavimo operacijas ES ir kurie toliau skatins atitinkamos šalies vystymąsi, pvz., inter alia, MVĮ ir mikroįmonių prieigą prie finansinių paslaugų, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, tvaraus transporto ir klimato kaitos švelninimo, visų pirma atsinaujinančios energijos srityje. Be to, galėtų būti finansuojami projektai, kuriuos įgyvendinant remiama sveikatos apsauga ir švietimas, ypač infrastruktūros srityje, jei sudaroma akivaizdi pridėtinė vertė. EIB taip pat turėtų palaipsniui aktyvinti veiklą ▌prisitaikymo prie klimato kaitos srityje , tam tikrais atvejais bendradarbiaudamas su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) ir Europos dvišalėmis finansų institucijomis (EDFI). Tam reikės galimybių lengvatinėmis sąlygomis naudotis ištekliais ir per pagrįstą laiką didinti specializuotus žmogiškuosius išteklius, skiriamus EIB išorės veiklai. EIB veikla taip pat turėtų papildyti ES tikslus ir prioritetus, susijusius su institucijų stiprinimu ir sektorių reformomis. Galiausiai EIB turėtų nustatyti veiklos rodiklius, kurie būtų susieti su projektų vystymosi ir aplinkos apsaugos aspektais ir jų rezultatais.
(14) Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai buvo įkurta Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris kartu yra už išorės santykius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas, pareigybė siekiant didinti ES išorės santykių poveikį ir nuoseklumą. ▌
(14a) Be to, pastaraisiais metais išsiplėtė ir sustiprėjo ES išorės santykių politikos kryptys. Visų pirma, tai buvo susiję su Pasirengimo narystei strategija, Europos kaimynystės politika, ES strategija dėl Centrinės Azijos, atnaujintomis partnerystėmis su Lotynų Amerika ir Pietryčių Azija bei ES strateginėmis partnerystėmis su Rusija, Kinija ir Indija. Tas pats pasakytina ir apie ES vystymosi politiką, kuri buvo išplėsta siekiant įtraukti visas besivystančias šalis. Nuo 2007 m. ES išorės santykiai taip pat buvo stiprinami naudojant naujas finansines priemones, t. y. Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR) ir Stabilumo priemonę.
(14b) Įsteigus EIVT ir įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija ir EIB turėtų iš dalies pakeisti susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo ir koordinavimo regionuose, nurodytuose 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendime 2006/1016/EB, suteikiančiame Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti
OL L 414, 2006 12 30, p. 95. , ir atitinkamais atvejais bei pritarus Vyriausiajam įgaliotiniui, naująjį susitarimo memorandumą taikyti EIVT, ypač kai tai susiję su strateginiu lygmeniu vykdomu nuolatiniu ir sistemingu EIB ir Komisijos dialogu, kuriame taip pat galėtų dalyvauti EIVT, ir kitais aspektais, įeinančiais į EIVT kompetenciją.
(15) EIB veikla narystės siekiančiose šalyse ▌vykdoma pagal Stojimo ir Europos partnerystės dokumentus, kuriuose nustatyti kiekvienos šalies prioritetai, taip pat Kosovo atveju
Pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999). siekiant pažangos suartėti su ES, kuriuose numatytas ES pagalbos teikimas. Stabilizacijos ir asociacijos procesas (SAP) – tai ES politikos Vakarų Balkanuose sistema. Ji yra grindžiama progresyvia partneryste, kurią įgyvendindama ES siūlo prekybos nuolaidas, ekonominę ir finansinę pagalbą bei sutartinius santykius įgyvendinant stabilizacijos ir asociacijos susitarimus (SAS). Pasirengimo narystei finansinė pagalba, teikiama naudojantis PNPP, padeda kandidatėms ir galimoms kandidatėms pasirengti ES narystės įsipareigojimams ir uždaviniams. Šia pagalba remiamos vykdomos reformoms, įskaitant pasirengimą narystei. Pagrindinis dėmesys skiriamas institucijų stiprinimui, derinimui su Sąjungos acquis ▌ ir pasirengimui vykdyti ES politiką bei priemones ir priemonių, kurias taikant siekiama ekonomikos sanglaudos, skatinimui .
(15a) Laikydamasi SESV 209 straipsnio 3 dalies nuostatų, EIB turėtų siekti netiesiogiai remti 2015 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimą visuose regionuose, kuriuose vykdo veiklą.
(16) EIB veikla partnerystės šalyse turėtų būti vykdoma įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, pagal kurią ES siekia plėtoti ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis, siekdama sukurti ES vertybėmis, kaip antai, demokratija, teisinės valstybės principu, geru valdymu ir pagarba žmogaus teisėms, grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimu grindžiami santykiai. Šiems tikslams pasiekti, ES ir jos partneriai įgyvendina suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant dėl politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos ir socialinių klausimų bei transporto ir energetikos tinklų , tokių kaip Nabuko dujotiekio projektas ir kiti dujotiekio projektai, kurie ES yra ypač svarbūs, integravimo . Viduržemio jūros šalių sąjunga, ES Baltijos jūros regiono strategija, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, papildančios Europos kaimynystės politiką; jomis siekiama skatinti ES ir atitinkamos kaimyninių šalių partnerių, kurioms iškyla bendri uždaviniai ir (arba) su kuriomis yra bendra geografinė aplinka, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga , remdama bendrą abiejų Viduržemio jūros pakrančių ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi, siekia iš naujo pradėti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių integracijos procesą ir remia geresnį socialinį ir ekonominį vystymąsi, solidarumą, regioninę integraciją, tvarų vystymąsi ir žinių gilinimą, akcentuojant poreikį stiprinti finansinį bendradarbiavimą įgyvendinant regioninius ir tarpvalstybinius projektus. Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ypač remia jūrų ir sausumos greitkelių kūrimą, Viduržemio jūros valymą, Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą, Viduržemio jūros regiono verslo vystymosi iniciatyvą, civilinės saugos iniciatyvas ir Europos ir Viduržemio jūros regiono universitetą. ES Baltijos jūros regiono strategija remia tvarią aplinkos sistemą ir optimalią ekonomikos bei socialinę raidą Baltijos jūros regione. Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas ES ir Rytų partnerystės šalių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti , tačiau to nebus galima pasiekti, jei Rytų partnerystės šalys nesilaikys demokratijos ir teisinės valstybės principų bei negerbs žmogaus teisių . Rusijos Federacijos ir ES plataus masto Strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos ir numato bendras erdves bei veiksmų planus. Juos daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, numatanti ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą.
(17) EIB veikla Lotynų Amerikoje turėtų būti vykdoma įgyvendinant ES, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių strateginę partnerystę. Kaip akcentuojama 2009 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikate „Europos Sąjunga ir Lotynų Amerika – pasaulinės reikšmės partnerystė“
COM(2009)0495 . , ES prioritetai bendradarbiavimo su Lotynų Amerika srityje yra skatinti regioninę integraciją ir panaikinti skurdą bei socialinę nelygybę siekiant skatinti tvarų ekonominį ir socialinį vystymąsi. Šių politinių tikslų reikėtų siekti atsižvelgiant į skirtingą Lotynų Amerikos šalių išsivystymo lygį. Bendrose ES ir Lotynų Amerikos interesų srityse, įskaitant aplinkosaugą, klimato kaitą, nelaimių rizikos mažinimą ir energetiką, mokslą, mokslinius tyrimus, aukštąjį mokslą, technologijas ir inovacijas, reikėtų siekti dvišalio dialogo.
(18) EIB turėtų vykdyti aktyvią veiklą Azijoje − tiek dinamiškose augančios ekonomikos, tiek ir neturtingiausiose šalyse. Šiame įvairialypiame regione ES stiprina strateginę partnerystę su Kinija ir Indija, vyksta derybos dėl naujos partnerystės ir laisvosios prekybos sutarčių su Pietryčių Azijos šalimis. Tuo pat metu vystomasis bendradarbiavimas išlieka vienu iš ES ir Azijos partnerystės prioritetų: ES Azijos regiono vystymosi strategija siekiama panaikinti skurdą remiant plataus masto tvarų ekonominį augimą, skatinant prekybai ir integracijai regione palankią aplinką ir sąlygas, stiprinant valdymą, didinant politinį ir socialinį stabilumą bei remiant 2015 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekimą. Kuriama bendra politika tokiems uždaviniams, kaip antai kova su klimato kaita, darnus vystymasis, saugumas ir stabilumas, valdymas ir žmogaus teisės, taip pat gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija ir reagavimas, spręsti.
(19) ES naujos partnerystės su Centrine Azija strategija, kurią Europos Vadovų Taryba patvirtino 2007 m. birželio mėn., sustiprino regioninį ir dvišalį dialogą bei ES bendradarbiavimą su Centrinės Azijos šalimis regionui aktualiausiais klausimais, kaip antai skurdo mažinimas, darnus vystymasis ir stabilumas. Strategijos įgyvendinimas užtikrino svarbią pažangą žmogaus teisių, teisinės valstybės, gero valdymo ir demokratijos, švietimo, ekonominio vystymosi, prekybos ir investicijų, energetikos ir transporto bei aplinkosaugos politikos srityse.
(20) EIB veikla Pietų Afrikoje turėtų būti vykdoma įgyvendinant ES ir Pietų Afrikos šalies strateginį dokumentą. Pagrindinės strateginiame dokumente nustatytos sritys yra darbo vietų kūrimas ir paslaugų teikimo bei socialinės sanglaudos gebėjimų vystymas. EIB veikla Pietų Afrikoje papildo Komisijos vystomojo bendradarbiavimo programą, visų pirma dėl to, kad EIB daugiausia dėmesio skiria privačiajam sektoriui remti ir investicijoms į infrastruktūros bei socialinių paslaugų (būsto, elektros energijos , geriamojo vandens valymo projektų ir savivaldos infrastruktūros) plėtrą. Pietų Afrikos šalies strateginio dokumento laikotarpio vidurio peržiūroje yra pasiūlyta stiprinti veiksmus kovos su klimato kaita srityje vykdant veiklą, padedančią kurti „žaliąsias“ (aplinką tausojančias) darbo vietas.
(21) Siekiant užtikrinti didesnį visos ES paramos atitinkamuose regionuose nuoseklumą, reikėtų rasti galimybių atitinkamai ir tam tikrais atvejais derinti EIB finansavimą su ES biudžeto ištekliais, pavyzdžiui, garantijų, rizikos kapitalo ir palūkanų normų subsidijų, investicijų į bendrą finansavimą forma, kartu teikiant techninę pagalbą projektams rengti ir įgyvendinti naudojant PNPP, EKPP, Stabilumo priemonę, EIDHR ir VBP. Kai EIB finansavimas derinamas su kitais ES biudžeto ištekliais, visuose finansiniuose sprendimuose turėtų būti aiškiai nurodyta, kokie ištekliai turi būti naudojami. Komisijos metinėje EIB finansavimo operacijų, įvykdytų remiantis šiuo sprendimu, ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai turi būti išsamiai nurodytas biudžeto lėšų paskirstymas ir finansinės priemonės, kurios naudotos kartu su EIB finansavimu. Vykdant kitą daugiametę finansinę programą reikėtų didesnės šių ES finansinių priemonių ir EIB išorės įgaliojimų sąveikos.
(22) Reikėtų užtikrinti, kad EIB išorės finansavimo operacijos visais lygiais − pradedant išankstiniu strateginiu planavimu ir baigiant tolesniu projektų kūrimu − atitiktų ir remtų ES išorės santykių politikos kryptis ir šiame sprendime numatytus aukšto lygio tikslus. Siekiant didinti ES išorės veiksmų nuoseklumą, reikėtų toliau aktyvinti Komisijos, EIVT ir EIB dialogą politikos ir strategijos klausimais. Tuo pačiu tikslu reikėtų stiprinti EIB,▌Komisijos ir Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bendradarbiavimą ir išankstinius tarpusavio informacijos mainus veiksmų lygiu. Kai tikslinga, ne ES esantys EIB biurai turėtų būti įkurti ES delegacijose siekiant sustiprinti šį bendradarbiavimą ir kartu dalintis veiklos išlaidas. Ypatingai svarbu EIB, Komisijai ir tam tikrais atvejais EIVT iš anksto keistis nuomonėmis rengiant programavimo dokumentus, nes tai padidins šių trijų ES institucijų vykdomos veiklos sąveiką.
(23) Bendrojo įgaliojimo tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės turėtų būti numatytos regioninėse veiklos gairėse▌. Siekdama parengti tokias gaires, kurios būtų visuotinai tailomos ir papildytų šį sprendimą, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su EIB ir klausimais, įeinančiais į jos kompetencijos sritį, su EIVT, turėtų būti įgaliota priimti deleguotus teisės aktus pagal SESV 290 straipsnį. Labai svarbu, kad parengiamojo darbo metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu. Šių gairių išeities tašku turėtų būti platesnė ES politikos programa kiekvienam regionui, jos turėtų atitikti ES šalių strategijas ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose. Gairės turėtų būti teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę Komisijos atskaitomybės apie EIB išorės įgaliojimą procedūrą.
(24) EIB, pasikonsultavęs su Komisija, turėtų parengti preliminarią daugiametę programą dėl numatomos EIB finansavimo operacijų apimties, kad būtų galima atitinkamai suplanuoti biudžeto lėšas, kurių reikia Garantijų fondo atidėjiniams sudaryti ir užtikrinti, kad EIB numatomas finansavimas neviršytų šiame sprendime nustatytos ribos . Į šį planą Komisija turėtų atsižvelgti reguliariai programuodama biudžetą, kuris perduodamas biudžeto valdymo institucijai.
(25) Komisija , atsižvelgdama į sukauptą teigiamą patirtį ir siekdama optimizuoti ir racionalizuoti didesnio dotacijų bei paskolų išorės regionuose derinimo mechanizmų veikimą , iki 2012 m. vidurio turėtų pasiūlyti sukurti „ES bendradarbiavimo ir vystymo platformą “. Šis pasiūlymas turėtų būti paremtas poveikio vertinimu, kuriame būtų nurodytos tokios platformos išlaidos ir teikiama nauda. Atlikdama šį nagrinėjimą, Komisija turėtų konsultuotis su EIB , Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) bei kitomis Europos daugiašalėmis ir dvišalėmis finansų institucijomis. Šiuo tikslu Komisija turėtų įsteigti darbo grupę, sudarytą iš valstybių narių atstovų, Europos Parlamento narių, EIB ir prireikus kitų institucijų, aktyviai veikiančių ES bendradarbiavimo ir vystymosi srityje, atstovų. Tokia platforma , vadovaujant Europos Komisijai, turėtų skatinti sąveiką, keitimąsi informacija apie planuojamus projektus, abipusio pasitikėjimo susitarimus, grindžiamus sąlyginiu skirtingų institucijų pranašumu, tuo pat metu nepažeidžiant ES institucijų vaidmens ir prerogatyvų įgyvendinant ES biudžetą ir finansavimo institucijoms teikiant paskolas. Tokia platforma bus itin naudinga finansuojant projektus, kuriuos įgyvendinant skatinamas vystymasis arba imamasi priemonių prieš klimato kaitą.
(25a) EIB turėtų būti skatinamas atlikti sąnaudų ir naudos analizę, kad jis visą savo išorės veiklą palaipsniui geografiškai suskirstytų taip, kad geriau prisitaikytų prie kiekvienos zonos ypatumų ir skatintų šalis partneres dalyvauti ir pasidalyti atsakomybę konkretaus fondų valdymo ir susijusių projektų finansinės stebėsenos srityse. Atsižvelgdamas į minėtosios analizės rezultatus, EIB turėtų apsvarstyti, ar derėtų pradėti šį procesą išskirstant savo veiklą Viduržemio jūros regione, kuri iki šiol buvo sutelkta Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių investicijų ir partnerystės priemonėje (angl. FEMIP), ir tą padaryti įsteigiant Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendro vystymosi finansinę instituciją, kurios pagrindiniu akcininku būtų EIB. Šiuo konkrečiu Viduržemio jūros regiono atveju ši institucinė pertvarka sudarytų sąlygas EIB pagerinti savo veiksmų efektyvumą, padidinti regimumą Viduržemio jūros regiono šalyse ir suteikti didesnę finansinę paramą prioritetinėms ES iniciatyvoms, skirtoms Viduržemio jūros regiono šalims. EIB taip pat turėtų remtis programa „Invest in Med“, kuri padeda veiksmingai plėtoti šalių partnerių įmonių ir pilietinės visuomenės organizacijų tinklus.
(26) EIB turėtų būti skatinamas plėsti operacijas ir įvairinti savo finansines priemones ne ES nesinaudojant ES garantija taip , kad garantija būtų skatinamos tik tos šalys ir projektai, kurie turi mažas galimybes patekti į rinką, ir tuomet, kai garantija suteikiama didesnė pridėtinė vertė . Dėl šios priežasties ir visada siekdamas tikslo remti ES išorės politikos tikslus , EIB turėtų didinti savo rizika skolinamas sumas, ypač narystės siekiančiose šalyse ir kaimynystės šalyse, kitų regionų investicinio reitingo šalyse, taip pat investicijų nepritraukiančiose šalyse, kai EIB turi atitinkamas trečiųjų šalių garantijas. EIB, susitaręs su Komisija, turėtų parengti politiką, pagal kurią projektai būtų priskiriami įgaliojimui pagal ES garantiją arba EIB finansavimui savo rizika. Pagal tokią politiką būtų atsižvelgiama į atitinkamų šalių ir projektų kreditingumą. Atnaujinant išorės įgaliojimus laikotarpiu po 2013 m., reikėtų peržiūrėti šią politiką ir iš naujo apsvarstyti šalių, atitinkančių kriterijus garantijai suteikti, sąrašą atsižvelgiant į Išorės veiksmų garantijų fondo atidėjinių poveikį biudžetui.
(26a) Tuomet, kai EIB turi atitinkamas garantijas, jis turėtų būti skatinamas plėsti vietos lygmens vešiesiems subjektams skirtas operacijas šalyse, kuriose jis veikia.
(27) EIB turėtų išplėsti naujų ir naujoviškų finansavimo priemonių pasiūlą, be kita ko, skirdamas daugiau dėmesio garantijų priemonių kūrimui. Be to, EIB turėtų būti skatinamas paskolas teikti vietos valiuta ir vietos rinkose leisti obligacijas su sąlyga, kad šalys partnerės įgyvendins būtinas struktūrines reformas, visų pirma finansų sektoriuje, taip pat imsis kitų priemonių EIB veiklai palengvinti.
(28) Siekiant užtikrinti, kad bankas visuose regionuose ir subregionuose atitiktų įgaliojimo reikalavimus, per pagrįstą laikotarpį jo išorės veiklai reikėtų skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių. Tai visų pirma būtų pakankami gebėjimai ES vystomojo bendradarbiavimo tikslams remti, didesnis dėmesys su veikla susijusių aplinkosaugos, socialinių ir vystymosi aspektų ex ante vertinimui bei veiksminga projektų stebėsena jų įgyvendinimo metu. Reikėtų išlaikyti galimybes didinti efektyvumą bei veiksmingumą ir aktyviai siekti sąveikos.
(29) Vykdydamas finansavimo operacijas ne ES, kurios patenka į šio sprendimo taikymo sritį, EIB turėtų stengtis toliau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su TFI ir EDFI, ▌ įskaitant tam tikrais atvejais bendradarbiavimą dėl sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendrą finansavimą ir dalyvavimą pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose pagalbos koordinavimą ir veiksmingumą. Toks koordinavimas ir bendradarbiavimas turėtų padėti išvengti veiklos įgyvendinant projektus dubliavimosi ir nepageidaujamos konkurencijos, susijusios su ES finansuojamais projektais. Šios pastangos turėtų būti grindžiamos▌ tarpusavio sąveika. EIB finansavimas pagal bendradarbiavimo sutartis su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis ir dvišalėmis finansų institucijomis turi būti vykdomas laikantis šiame sprendime nustatytų principų.
(29a) Ypač šalyse, kuriose šalyse, kuriose bendrai vykdo veiklą, EIB turėtų pagerinti savo bendradarbiavimą su kitomis Europos finansų institucijomis. Komisija, EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB) sudarė trišalį susitarimo memorandumą, apimantį visas bendros veiklos šalis, kurios nėra ES. Tikimasi, kad šis memorandumas padės išvengti EIB ir ERPB tarpusavio konkurencijos ir sudaryti sąlygas, kad šių institucijų veikla papildytų viena kitą, geriau panaudojant privalumus, kuriuos jie turi vienas kito atžvilgiu. Šiame memorandume taip pat turėtų būti numatytas jų procedūrų suartėjimas per pagrįstą laikotarpį. Reikėtų apsvarstyti galimybę ilgainiui glaudžiau susieti šiuos abu bankus, turinčius didžiąją dalį Europos kapitalo, siekiant kuo geriau panaudoti Europos išorės veiklos finansavimo priemones.
(30) Reikėtų gerinti EIB atskaitomybę ir informacijos Komisijai teikimą siekiant sudaryti galimybes Komisijai pagerinti jos metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti įvertinta EIB finansavimo operacijų atitiktis šiam sprendimui atsižvelgiant į veiklos gaires, į ją turėtų būti įtraukti skirsniai apie EIB pridėtinę vertę, pvz., parama ES užsienio politikai ir įgaliojimų reikalavimų vykdymui, finansinių operacijų kokybę bei finansinės naudos perdavimą klientams, ir skirsniai apie bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinta tai, kaip EIB, rengdamas finansuojamus projektus ir vykdydamas jų stebėseną, atsižvelgė į ekonominį, finansinį, ekologinį ir socialinį tvarumą. Joje taip pat turėtų būti specialus skirsnis, skirtas išsamiai įvertinti priemones, kurias EIB įgyvendino siekdamas laikytis šio įgaliojimo nuostatų, kaip numatyta pagal sprendimą Nr. 633/2009/EB, ypatingą dėmesį skiriant EIB operacijoms, kurias vykdydamas jis taiko finansines priemones, galiojančias lengvatinio apmokestinimo centruose. Vykdydamas savo finansines operacijas, EIB turėtų užtikrinti, kad jis deramai laikosi su menkai reguliuojamomis ar nebendradarbiaujančiomis jurisdikcijomis susijusios politikos, kurios tikslas – prisidėti prie tarptautinės kovos su mokesčių sukčiavimu ir slėpimu. Ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinami projektų socialiniai ir vystymosi aspektai. Ataskaita turėtų būti skelbiama viešai, kad pilietinė visuomenė ir paramą gaunančios šalys galėtų pareikšti savo nuomonę. Jei būtina, ataskaitoje turi būti nurodyti esminiai aplinkybių pokyčiai, pateisinantys tolimesnius įgaliojimo pakeitimus iki laikotarpio pabaigos. Šiame pranešime ypač turi būti smulkiai nurodytas viso pagal šį sprendimą vykdomo EIB finansavimo ir kitų ES finansavimo šaltinių bei kitų donorų lėšų išsamus paskirstymas, tokiu būdu pateikiant išsamią finansinių operacijų finansinės padėties apžvalgą.
(31) EIB finansavimo operacijos ir toliau turėtų būti administruojamos pagal EIB taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas kontrolės priemones ir priemones, kurių buvo imtasi siekiant išvengti mokesčių slėpimo, taip pat pagal atitinkamas taisykles ir procedūras, susijusias su Audito Rūmais ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF),
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnisES garantija
1. Europos Sąjunga suteikia Europos investicijų bankui (EIB) ES biudžeto garantiją operacijoms, vykdomoms ne ES (toliau − ES garantija). ES garantija suteikiama kaip visuotinė garantija dėl EIB negautų, bet jam priklausančių sumų, susijusių su 2 dalies reikalavimus atitinkančiomis paskolomis ir paskolų garantijomis EIB investiciniams projektams. EIB finansinė veikla turi atitikti bendruosius principus ir ją vykdant turi būti prisidedama prie Europos Sąjungos išorės veiksmų ir Europos Sąjungos politikos tikslų įgyvendinimo.
2. ES garantija gali būti skiriama EIB paskoloms ir paskolų garantijoms, suteiktoms šiame sprendime nurodytose šalyse vykdomiems investiciniams projektams pagal EIB taisykles ir procedūras , įskaitant EIBpažymą apie socialinius ir aplinkos apsaugos standartus, ir remiant atitinkamus ES užsienio politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas (EIB finansavimo operacijos).
3. ES garantija neviršija 65 % visos pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų kreditų ir suteiktų garantijų sumos, atėmus sugrąžintas sumas ir įskaitant visas susijusias sumas.
4. ES garantija taikoma EIB finansavimo operacijoms, pasirašytoms per laikotarpį, kuris prasideda 2007 m. vasario 1 d. ir baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d. Pagal 2006 m. gruodžio 19 d. sprendimą 2006/1016/EB, 2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos sprendimą 2008/847/EB dėl Centrinės Azijos šalių atitikties reikalavimams pagal Sprendimą 2006/1016/EB, suteikiantį Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje, nuostoliams atlyginti
OL L 301, 2008 11 12, p. 13. , ir Sprendimą Nr. 633/2009/EB pasirašytoms EIB finansavimo operacijoms ir toliau taikoma ES garantija pagal šį sprendimą.
5. Jeigu, pasibaigus 4 dalyje nurodytam laikotarpiui, Europos Parlamentas ir Taryba nepriima sprendimo, kuriuo EIB būtų suteikta nauja ES garantija finansavimo operacijoms ne ES remiantis Komisijos pagal 13 straipsnį pateiktu pasiūlymu, , tas laikotarpis automatiškai pratęsiamas šešiems mėnesiams.
2 straipsnisViršutinės įgaliojimo ribos
1. Didžiausia EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, viršutinė riba 2007–2013 m. laikotarpiu, atėmus anuliuotas sumas, neviršija 28 981 000 000 EUR , padalytų į dvi dalis:
a) bendrąjį įgaliojimą – 26 981 000 000 EUR ;
b) klimato kaitos įgaliojimą – 2 000 000 000 EUR.
2. Bendrasis įgaliojimas skirstomas į privalomas regionines viršutines ribas ir preliminarias viršutinių ribų dalis, kaip nustatyta I priede. Taikydamas regionines viršutines ribas EIB palaipsniui užtikrina tolygų šalių pasiskirstymą regionuose, kuriems taikomas bendrasis įgaliojimas.
3. Bendrasis įgaliojimas taikomas toms EIB finansavimo operacijoms, kuriomis siekiama šio sprendimo 3 straipsnyje nustatytų tikslų.
4. Klimato kaitos įgaliojimas apima EIB finansavimo operacijas visose šalyse, išvardytose šiame sprendime, kai tokiomis EIB finansavimo operacijomis remiamas pagrindinis ES politikos tikslas – kovoti su klimato kaita remiant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos projektus, prisidedančius prie bendro Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos tikslo, visų pirma vengiant arba mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą atsinaujinančios energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir tvaraus transporto srityse arba didinant pažeidžiamų šalių, sektorių ir bendruomenių atsparumą neigiamam klimato kaitos poveikiui. Klimato kaitos įgaliojimas įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, kiek įmanoma ▌EIB finansavimą derinant su ES biudžeto lėšomis. Šalių skaičius, kurios atitinka EIB finansavimo, skirto klimato kaitos poveikiui švelninti, suteikimo su ES garantija kriterijus, galėtų būti apribotas prieš EIB skiriant lėšas šalims, kurios, Tarybos nuomone, nėra įsipareigojusios siekti deramų su klimato kaita susijusių tikslų. Prieš priimdama tokį sprendimą Taryba turėtų konsultuotis su EIVT ir Komisija. Šis neprivalomas įgaliojimas nebus laikomas ES ir jos valstybių narių įnašu į „skubios pradžios“ fondą, dėl kurio 2009 m. gruodžio mėn. susitarta JTBKKK Šalių konferencijoje Kopenhagoje.
4a. Adekvatūs „švarių technologijų“ kriterijai turi būti orientuoti į veiksmingo energijos naudojimo principą ir išmetamųjų teršalų mažinimo technologijas.
5. Vykdydamas klimato kaitos įgaliojimą, EIB vis tiek siekia užtikrinti proporcingą finansavimo operacijų, pasirašytų šio sprendimo II priede išvardytuose regionuose, paskirstymą iki 1 straipsnio 4 dalyje minimo laikotarpio pabaigos. EIB visų pirma užtikrins, kad II priedo A punkte nurodytam regionui bus skirta ne daugiau kaip 40 %, B punkte – ne daugiau kaip 50 %, C punkte – ne daugiau kaip 30 % ir D punkte – ne daugiau kaip 10 % šiam įgaliojimui skirtos sumos. Klimato kaitos įgaliojimas apskritai naudojamas projektams, kurie glaudžiai susiję su pagrindinėmis EIB kompetencijomis, kurie suteikia pridėtinės vertės ir kuriuos įgyvendinant kiek įmanoma didinamas prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos pasekmių mažinimo veiklos poveikis.
5a. Tiek bendrasis įgaliojimas, tiek klimato kaitos įgaliojimas tvarkomi laikantis patikimos bankininkystės veiklos principų.
3 straipsnisBendrojo įgaliojimo tikslai
1. ES garantija suteikiama EIB finansavimo operacijoms, kuriomis remiami bet kurie iš šių bendrųjų tikslų :
a) vietos privačiojo sektoriaus plėtra, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ);
b) socialinės ir ekonominės infrastruktūros, įskaitant transporto, energetikos, aplinkosaugos infrastruktūrą bei informacinių ir ryšių technologijas (IRT), vystymas,
c) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, kaip apibrėžta 2 straipsnio 4 dalyje.
Padėti mažinti skurdą kuriant tvarią ekonomiką ir skatinant socialinę plėtrą yra EIB finansinės veiklos besivystančiose šalyse
Kaip apibrėžta EBPO oficialią vystymosi pagalbą (OVP) gaunančių šalių (kurioms priskiriamos mažiausiai išsivysčiusios šalys, nedideles pajamas gaunančios šalys ir vidutines pajamas gaunančios šalys) sąraše. tikslas.
1a. Atsižvelgdamas į ES ir tarptautinius klimato kaitos srities tikslus, EIB, bendradarbiaudamas su Komisija, iki 2012 m. pateikia strategiją, kurioje nurodoma, kaip palaipsniui ir nuolat didinti projektų, kuriais skatinama išmetamo CO 2 kiekio mažinimas, dalį ir palaipsniui nutraukti paramą projektams, kurie trukdo siekti ES tikslų klimato kaitos srityje.
1b. Apskritai, EIB finansavimo operacijos padeda įgyvendinti bendruosius principus, kuriais grindžiami ES išorės veiksmai, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, t. y. demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių įtvirtinimo ir rėmimo principus, jos taip pat padeda įgyvendinti tarptautinius aplinkosaugos susitarimus, kuriuos yra pasirašiusi ES. Besivystančių šalių atveju ypatingas dėmesys skiriamas tvariam bendrų gamtinių išteklių valdymui, jų sklandžiai ir laipsniškai integracijai į pasaulio ekonomiką, kovai su skurdu, taip pat tam, ar laikomasi tikslų, kuriems ES pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose tarptautinėse organizacijose. EIB skatina vienodą prieigą prie finansinių paslaugų, ypač nepalankioje padėtyje esančioms asmenų grupėms, kaip antai tautinės mažumos, ūkininkai ir moterys. EIB valdymo organai, siekdami deramos atitikties šiems reikalavimams, užtikrina, kad per pagrįstą laikotarpį būtų padidinti EIB ištekliai, įskaitant personalą.
2. Šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, yra prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas 1 dalyje išvardytose srityse.
3. EIB palaipsniui plečia veiklą socialiniuose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir švietimo sektoriuose.
4 straipsnisTinkamos šalys
1. II priede pateikiamas šalių, atitinkančių ar galinčių atitikti reikalavimus EIB finansavimui pagal ES garantiją gauti, sąrašas.
2. Dėl II priede išvardytų bei „*“ pažymėtų šalių ir kitų II priede neišvardytų šalių atitikties EIB finansavimo pagal ES garantiją reikalavimams kiekvienu konkrečiu atveju sprendžia Europos Parlamentas ir Taryba taikydami įprastą teisėkūros procedūrą.
3. ES garantija taikoma tik EIB finansavimo operacijoms, vykdomoms reikalavimus atitinkančiose šalyse, kurios su EIB yra pasirašiusios bendrąjį susitarimą, kuriame nustatytos teisinės sąlygos, pagal kurias turi būti vykdomos tokios operacijos.
4. Iškilus rimtoms problemoms, susijusioms su politine arba ekonomine padėtimi ir politika konkrečioje šalyje, Europos Parlamentas ir Taryba gali nuspręsti sustabdyti naują EIB finansavimą pagal ES garantiją tokioje šalyje taikydami įprastą teisėkūros procedūrą.
5. ES garantija netaikoma EIB finansavimo operacijoms konkrečioje šalyje, kai susitarimas dėl tokių operacijų pasirašytas po tos šalies įstojimo į ES.
5 straipsnisEIB operacijų indėlis siekiant ES tikslų
1. Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 5a straipsnį bei laikydamasi 5b ir 5c straipsniuose nustatytų sąlygų, glaudžiai bendradarbiaudama su EIB ir EIVT parengia EIB finansavimo pagal šį sprendimą regionines veiklos gaires. Rengdami šias gaires, Komisija ir EIB ▌ dirba kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) sprendžiant politikos klausimus, įeinančius į šios tarnybos kompetenciją . Šių veiklos gairių tikslas – užtikrinti, kad ES politika būtų remiama EIB teikiamu finansavimu, o jas rengiant kaip išeities taškas bus Komisijos ir tam tikrais atvejais EIVT nustatyta platesnė ES regioninės politikos programa. Be to, veiklos gairėmis visų pirma bus užtikrinta, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijas ir Tarybos sprendimus bei išvadas ir į Europos konsensusą dėl vystymosi . Laikydamasis veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą.
2. EIB finansavimo operacijų atitikties ES išorės politikos tikslams stebėsena vykdoma pagal 10 straipsnį. EIB nustato veiksmingumo rodiklius, susijusius su vystymusi, aplinkos apsauga, finansuojamų projektų žmogaus teisių aspektais, taip pat atsižvelgia į atitinkamus rodiklius, nustatytus pagal Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, siekiant palengvinti minėtą stebėseną.
3. EIB finansavimo operacijai negali būti teikiama ES garantija, jeigu dėl tokios operacijos Komisija pareiškia neigiamą nuomonę EIB statuto 19 straipsnyje nustatyta tvarka.
3a. Komisija viešai skelbia savo pagrįstą nuomonę dėl kiekvieno patvirtinto projekto (išskyrus konfidencialius punktus), kurioje paaiškina, kaip pagal projektą laikomasi skirtingų šio sprendimo dalių ir ypač kaip pagal jį remiami ES išorės veiksmų tikslai.
5a straipsnis
Delegavimas
1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 5 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus šio sprendimo 1 straipsnio 4 dalyje nurodytam laikotarpiui.
2. Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
3. Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 5b ir 5c straipsniuose nustatytų sąlygų.
5b straipsnis
Delegavimo atšaukimas
1. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 5 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.
2. Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.
3. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų teisės aktų galiojimui. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
5c straipsnis
Prieštaravimai dėl deleguotųjų teisės aktų
1. Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.
Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
2. Jei pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, deleguotas teisės aktas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.
Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.
3. Jeigu per 1 dalyje nurodytą laikotarpį Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.
6 straipsnisEIB atliekamas projektų su vystymusi susijusių aspektų įvertinimas
1. EIB atlieka išsamų projektų, kuriems suteikiama ES garantija, su vystymusi susijusių aspektų patikrinimą, įsitikindamas, kad vyksta tinkamos viešos konsultacijos vietos lygmeniu. EIB taisyklės ir procedūros apima būtinas nuostatos dėl projektų aplinkosauginio ir socialinio poveikio ir aspektų, susijusių su žmogaus teisėmis, įvertinimo siekiant užtikrinti, kad pagal šį sprendimą būtų remiami tik ekonominiu, finansiniu, aplinkosauginiu ir socialiniu požiūriu tvarūs projektai. Komisija į metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai bendru pagrindu įtraukia EIB veiklos su vystymusi susijusių aspektų vertinimą, remdamasi išsamaus projektų patikrinimo rezultatais.
Tam tikrais atvejais taip pat vertinama, kaip būtų galima didinti EIB finansavimo gavėjų gebėjimus projekto įgyvendinimo laikotarpiu teikiant techninę pagalbą.
2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex-ante vertinimo, EIB reikalauja, kad projektų vykdytojai atliktų išsamią stebėseną projekto įgyvendinimo ir užbaigimo etapais , įskaitant , be kita ko, projekto poveikį vystymuisi , aplinkai ir žmogaus teisėms . EIB įvertina projektų vykdytojų pateiktą informaciją. Kai įmanoma, EIB stebėsena apima finansinių tarpininkų veiklą remiant MVĮ. Kai įmanoma, stebėsenos rezultatai skelbiami viešai.
2a. EIB pateikia Komisijai metines ataskaitas, kuriose įvertinamas per metus finansuotų operacijų numatytas poveikis vystymuisi. Ataskaitos grindžiamos EIB vystymosi kriterijais, nurodytais 1 dalyje. Komisija pateikia EIB vystymosi ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę atskaitomybės procedūrą, numatytą 10 straipsnyje, ir paskelbia jas viešai, kad taip pat ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant pilietinę visuomenę ir šalis gavėjas, galėtų pateikti savo nuomones šiuo klausimu. Europos Parlamentas aptaria metines ataskaitas atsižvelgdamas į visų suinteresuotų šalių nuomones.
7 straipsnisBendradarbiavimas su Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba
1. EIB išorės veiksmų atitiktis ES išorės politikos tikslams didinama siekiant EIB finansavimą labiau susieti su ES biudžeto ištekliais, ypač rengiant 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat palaikant nuolatinį ir sistemingą dialogą ir iš anksto keičiantis informacija apie:
a) Komisijos ir (arba) tam tikrais atvejais EIVT rengiamus strateginius dokumentus, kaip antai šalių ir regionų strateginiai dokumentai, preliminarios programos, veiksmų planai ir pasirengimo narystei dokumentai;
b) EIB strateginio planavimo dokumentus ir planuojamus projektus;
c) kitus politinius ir veiklos aspektus.
2. Bendradarbiavimas vyksta atskirų regionų pagrindu, atsižvelgiant į EIB vaidmenį ir ES politikos kryptis kiekviename regione.
8 straipsnisBendradarbiavimas su kitomis
viešojo finansavimo institucijomis
1. Siekiant kiek įmanoma padidinti sąveiką, bendradarbiavimą bei veiksmingumą ir užtikrinti apgalvotą ir priimtiną rizikos pasidalijimą ir projektų bei sektorių sąlygų suderinamumą, ▌EIB finansavimo operacijos vis dažniau vykdomos bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis arba Europos dvišalėmis finansų institucijomis, kad, jei įmanoma, būtų išvengta išlaidų dubliavimosi ir nereikalingos konkurencijos.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas skatinamas vykdant koordinavimą, ypač pagal susitarimo memorandumus arba kitas ES regioninio bendradarbiavimo sistemas, prireikus sudarytus Komisijos, EIB , ERPB ir įvairiuose regionuose veikiančių pagrindinių tarptautinių finansų institucijų bei Europos dvišalių finansų institucijų , kartu atsižvelgiant į EIVT kompetenciją .
2a. Komisija, atsižvelgdama į sukauptą naudingą patirtį ir siekdama optimizuoti ir racionalizuoti didesnio dotacijų bei paskolų išorės regionuose derinimo mechanizmų veikimą, iki 2012 m. vidurio pasiūlo sukurti „ES bendradarbiavimo ir vystymo platformą“. Atlikdama šį nagrinėjimą, Komisija konsultuojasi su EIB, Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku (ERPB) bei kitomis Europos daugiašalėmis ir dvišalėmis finansų institucijomis. Šiuo tikslu Komisija įsteigia darbo grupę, sudarytą iš valstybių narių atstovų, Europos Parlamento narių, EIB ir prireikus kitų institucijų atstovų.
9 straipsnisES garantijos aprėptis ir sąlygos
1. EIB finansavimo operacijoms, dėl kurių sutartis pasirašyta su valstybe arba kurios vykdomos su valstybės garantija, ir kitoms EIB finansavimo operacijoms, dėl kurių sutartis pasirašyta su regioninės arba vietos valdžios institucijomis arba vyriausybei priklausančiomis ir (arba) jos kontroliuojamomis valstybės įmonėmis arba įstaigomis, jeigu tokių kitų EIB finansavimo operacijų kredito rizika yra deramai EIB įvertinta atsižvelgiant į atitinkamos šalies kredito rizikos būklę, ES garantija apima visas EIB negautas, bet jam priklausančias sumas (toliau − bendroji garantija).
2. Taikant 1 dalį, Vakarų Krantui ir Gazos ruožui atstovauja Palestinos savivalda, o Kosovui
Pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999). − Jungtinių Tautų misija Kosove arba administracija, paskirta vadovaujantis šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytomis gairėmis.
3. EIB finansavimo operacijoms, išskyrus 1 dalyje nurodytas operacijas, ES garantija apima visas EIB negautas, bet jam priklausančias sumas, kai jos nebuvo gautos dėl toliau nurodytos politinės rizikos (toliau − politinės rizikos garantija):
a) valiutos nepervedimo;
b) turto nusavinimo;
c) karo arba pilietinių neramumų;
d) atsisakymo vykdyti teisingumą pažeidus sutartį.
4. EIB, susitaręs su Komisija, parengia aiškią ir skaidrią finansavimo šaltinio pasirinkimo politiką operacijoms, kurioms gali būti taikoma ir ES garantija, ir EIB finansavimas savo rizika.
4a. Kai ES garantija suteikiama konkrečiai operacijai, EIB perleidžia Sąjungai visus arba dalį neapmokėtų kreditinių reikalavimų ir tokiu būdu ES perleidžiamos EIB teisės debitorių atžvilgiu su visais susijusiais vertybiniais popieriais.
10 straipsnisMetinė atskaitomybė ir apskaita
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas programos, projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlio įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus įvertinimas, ypatingą dėmesį skiriant susijusiems strategijos „ES 2020“ tikslams . Ataskaitoje pateikiama vykdomų projektų suvestinė . Ataskaitoje, visų pirma, pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, į ją įtraukti skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, apie projekto numatytą poveikį vystymuisi ir apie tai, kaip rengdamas ir stebėdamas finansuojamus projektus EIB atsižvelgia į ekologinį ir socialinį tvarumą, taip pat skirsniai apie bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Šioje ataskaitoje, visų pirma, pateikiamas išsamus visų Sąjungos finansinių išteklių, naudojamų kartu su EIB ir kitų paramos teikėjų finansavimu, suskirstymas, taigi pateikiama išsami finansinių operacijų, vykdomų pagal šį sprendimą, finansinės padėties apžvalga. Be to, joje yra specialus skirsnis, skirtas išsamiai įvertinti priemonėms, kurias EIB įgyvendino siekdamas laikytis sprendimo Nr. 633/2009/EB 1 straipsnio 2 dalies nuostatų . EIB toliau teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai visas savo nepriklausomo vertinimo ataskaitas, kuriose įvertinami konkrečių EIB veiksmų pagal išorės įgaliojimus praktiniai rezultatai.
2. Taikant 1 dalį, EIB teikia Komisijai EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu bei ES išorės politikos ir strateginių tikslų įgyvendinimo, įskaitant bendradarbiavimą su Komisija, kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis ir dvišalėmis institucijomis, metines ataskaitas , taip pat poveikio vystymuisi vertinimo ataskaitą, kaip nurodyta 6 straipsnyje . Bet kokie EIB ir kitų tarptautinių finansų institucijų ar dvišalių institucijų susitarimo memorandumai, susiję su finansinių operacijų pagal šį sprendimą vykdymu, skelbiami viešai, o jei tai neįmanoma, apie juos pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai kaip Komisijos metinių ataskaitų, nurodytų 10 straipsnyje, dalis.
3. EIB teikia Komisijai statistinius, finansinius ir apskaitos duomenis apie kiekvieną EIB finansavimo operaciją, taip pat bet kokią papildomą informaciją, būtiną Komisijai vykdant ataskaitų rengimo pareigas arba kai tokių duomenų paprašo Europos Audito Rūmai, taip pat neišmokėtų sumų pagal EIB finansavimo operacijas audito pažymą.
4. Komisijos rizikos, kuriai taikoma bendroji garantija, apskaitos ir atskaitomybės tikslais EIB teikia Komisijai EIB rizikos įvertinimą ir informaciją apie EIB finansavimo operacijų su skolininkais arba įsipareigojusiomis šalimis, kurioms suteikta garantija, išskyrus valstybes, reitingus.
5. Informaciją, nurodytą 2, 3 ir 4 dalyse, EIB teikia savo sąskaita. Apskritai, EIB taip pat viešai skelbia šią informaciją, išskyrus konfidencialią informaciją. Informacija apie tai, ar projektui taikoma ši garantija, nurodoma projekto santraukoje, kurią EIB skelbia savo interneto svetainėje pasibaigus tvirtinimo etapui.
5a. EIB savo metinėje ataskaitoje pateikia pakartotinį EIB ir Europos ombudsmeno susitarimo memorandumo veikimo įvertinimą.
10a straipsnis
Nebendradarbiaujančios jurisdikcijos
EIB savo finansavimo operacijose netoleruoja jokių veiksmų, kurie vykdomi neteisėtais tikslais, įskaitant pinigų plovimą, terorizmo finansavimą, mokesčių sukčiavimą ir mokesčių slėpimą. Ypač EIB nedalyvauja jokiose operacijose, vykdomose reikalavimus atitinkančiose šalyse per nebendradarbiaujančias užsienio jurisdikcijas, kurias Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), Finansinės veikos darbo grupė ir kitos atitinkamos tarptautinės organizacijos pripažino nebendradarbiaujančiomis.
10b straipsnis
Bendradarbiavimo ir vystymosi finansavimo perspektyvos
Komisija, kartu su EIB, įsteigia darbo grupę, kuri aptaria bendradarbiavimo ir vystymosi finansavimo ES lėšomis perspektyvas, persvarsto esamą praktiką ir pasiūlo pagalbos vystymosi srityje organizavimo ir koordinavimo pokyčius ir pasiūlo, kaip padidinti jos veiksmingumą ir efektyvumą. Darbo grupė atitinkamai sudaroma iš valstybių narių, Europos Parlamento, kitų Europos finansų institucijų atstovų ir atitinkamai konsultuojasi su pilietine visuomene, privataus sektoriaus atstovais ir šalių, kurioms pavyko gauti gerų rezultatų gaunant pagalbą vystymuisi, ekspertais. Darbo grupė iki 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia ataskaitą su rekomendacijomis.
11 straipsnisKomisijos išmokėtų sumų išieškojimas
1. Jeigu Komisija išmoka sumą pagal ES garantiją, EIB Komisijos vardu ir jos naudai vykdo išmokėtų sumų išieškojimą.
2. EIB ir Komisija sudaro susitarimą, kuriame pateikiamos išsamios išmokėtų sumų išieškojimo nuostatos ir procedūros, ne vėliau kaip 12 straipsnyje nurodyto susitarimo sudarymo dieną.
2a. Siekdama skaidrumo Komisija savo interneto svetainėje paskelbia išsamią informaciją, susijusią su visais lėšų susigrąžinimo pagal 12 straipsnyje minimą garantijos susitarimą atvejais.
2b. Visų pagal ES garantijos susitarimą į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą atliekamų mokėjimų ir susigrąžintų sumų auditą atlieka Europos Audito Rūmai.
12 straipsnis Garantijos susitarimas
EIB ir Komisija sudaro garantijos susitarimą, kuriame pateikiamos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su ES garantija , ir atitinkamai informuoja apie tai Europos Parlamentą .
12a straipsnis
Audito Rūmų atliekama kontrolė
Audito rūmai atlieka Europos investicijų bankui suteikiamos ES garantijos stebėseną.
13 straipsnisPeržiūra
Komisija prireikus teikia Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl ES garantijos nustatymo pagal artimiausią finansinę programą.
14 straipsnisGalutinės ataskaitos teikimas
Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą.
15 straipsnisPanaikinimas
Sprendimas Nr. 633/2009/EB yra panaikinamas.
16 straipsnisĮsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje datos.
Priimta Briuselyje,
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu
Pirmininkas Pirmininkas
I PRIEDAS
BENDROJO ĮGALIOJIMO REGIONINĖS VIRŠUTINĖS RIBOS
A. Narystės siekiančios šalys – 9 166 000 000 EUR ;
B. Kaimynystės ir partnerystės šalys – 13 078 000 000 EUR ;
preliminariai suskirstyta į tokias dalis:
i) Viduržemio jūros regiono šalys – 9 114 000 000 EUR ;
ii) Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija – 3 964 000 000 EUR ;
C. Azija ir Lotynų Amerika – 3 837 000 000 EUR;
preliminariai suskirstyta į tokias dalis:
i) Lotynų Amerika – 2 800 000 000 EUR;
ii) Azija (įskaitant Centrinę Aziją) – 1 037 000 000 EUR ;
D. Pietų Afrikos Respublika – 900 000 000 EUR.
Pagal bendrojo įgaliojimonustatytą viršutinę ribą EIB valdymo organai gali nuspręsti iki 20 % regioninės viršutinės ribos sumos perskirstyti tarpregionų.
II PRIEDAS
REIKALAVIMUS ATITINKANTYS AR GALINTYS ATITIKTI REGIONAI IR ŠALYS
A. Narystės siekiančios šalys
1. Šalys kandidatės
Kroatija, Turkija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija , Islandijos Respublika .
2. Potencialios šalys kandidatės
Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija, Kosovas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244 (1999) ▌.
B. Kaimynystės ir partnerystės šalys
1. Viduržemio jūros regiono šalys
Alžyras, Egiptas, Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, Izraelis, Jordanija, Libanas, Libija, Marokas, Sirija, Tunisas.
2. Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija
Rytų Europa: Moldovos Respublika, Ukraina, Baltarusija (*)
EIB operacijų Baltarusijoje pradžia ir toliau bus siejama su demokratijos pažanga atsižvelgiant į Tarybos 2009 m. lapkričio 17 d. išvadas dėl Baltarusijos ir į Europos Parlamento 2010 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl pilietinės visuomenės ir tautinių mažumų padėties Baltarusijoje (OL C 349 E, 2010 12 22, p. 37). Komisija praneš EIB, kai bus įvykdytos nustatytos sąlygos ir tuo pat metu informuos Tarybą ir Europos Parlamentą. ;
Pietų Kaukazas: Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija;
Rusija.
C. Azija ir Lotynų Amerika
1. Lotynų Amerika
Argentina, Bolivija, Brazilija, Čilė, Kolumbija, Kosta Rika, Kuba (*), Ekvadoras, Salvadoras, Gvatemala, Hondūras, Meksika, Nikaragva, Panama, Paragvajus, Peru, Urugvajus, Venesuela.
2. Azija
Azija (išskyrus Centrinę Aziją): Afganistanas (*), Bangladešas, Butanas (*), Brunėjus, Kambodža, Kinija (įskaitant Honkongo ir Makao specialiuosius administracinius regionus), Indija, Indonezija, Irakas, Pietų Korėja, Laosas, Malaizija, Maldyvai, Mongolija, Nepalas, Pakistanas, Filipinai, Singapūras, Šri Lanka, Taivanas (*), Tailandas, Vietnamas, Jemenas.
Centrinė Azija: Kazachstanas, Kirgizija, Tadžikistanas, Turkmėnistanas, Uzbekistanas.
D. Pietų Afrika: Pietų Afrikos Respublika.
28.10.2010
UŽSIENIO REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Biudžeto komitetui
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
( COM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Nuomonės referentas:
Vincent Peillon
TRUMPAS PAGRINDIMAS
Uždaviniai
Šiuo sprendimu siūloma persvarstyti biudžeto garantiją, kurią Europos Sąjunga teikia Europos investicijų bankui (EIB), apimančią tam tikrą valstybinio arba politinio pobūdžio riziką, susijusią su EIB operacijomis, vykdomomis ne ES.
EIB yra galinga išorės veiksmų priemonė, skirta remti Europos interesus pasaulyje, ji taip pat turi remti ES vystymosi politiką. Šie du tikslai yra glaudžiai susiję ir neturėtų vienam kitam prieštarauti vykdant įgaliojimus išorės politikos srityje .
Nuo 2007 m. EIB, įgyvendinamas savo įgaliojimus, jau padarė didelę pažangą. Bankas sustiprino koordinavimą su Komisija ir sutelkė savo veiklą į ES politinių tikslų siekimą.
Pasiūlymai
Finansiniai aspektai
- EIB išorės įgaliojimai yra dar nepakankamai naudojamas veiklos svertas, Būtų tikslinga 2014–2020 m. laikotarpiu palaipsniui didinti šios priemonės galią siekiant jos teikiamas galimybes pritaikyti naujiems ES politiniams tikslams tarptautiniu lygmeniu.
EIB išorės veiklos raidą turėtų atspindėti didesnės ir geresnės kokybės paskolos, o ES garantijos turėtų būti teikiamos mažiau patikimoms šalims ir projektams, taip pat paskolos turėtų būti teikiamos įvairesniems gavėjams (vietos valdžios institucijoms).
- Trumpuoju laikotarpiu įgaliojimų išplėtimą taip, kad jie apimtų penkias naujas šalis, laikantis ES strateginių gairių, galima paremti tik su sąlyga, jei bus padaryti mechaniniai viršutinių ribų pakeitimai, nebent būtų de facto sumažinta didžiausia vidutinė kiekvienai šaliai skiriamos paskolos suma.
Taip pat atlikus laikotarpio vidurio peržiūrą EIB turėtų būti leidžiama, pritarus Komisijai, šalių partnerių naudai vėl į naujas tokio paties pobūdžio operacijas investuoti iš rizikos kapitalo ir specialiųjų paskolų sugrįžtančias lėšas, gaunamas iš ankstesnių operacijų.
Be to, būtų tikslinga nedelsiant EIB skirti papildomus įgaliojimus dėl 500 milijonų eurų sumos mikrokreditams finansuoti siekiant padidinti neturtingiausių asmenų galimybes gauti banko finansavimą reikalavimus atitinkančiose valstybėse.
Institucinė sąranga
- Kalbant apie vidaus organizaciją , EIB turėtų visą savo išorės veiklą palaipsniui suskirstyti pagal geografinius kriterijus tam, kad geriau prisitaikytų prie kiekvienos zonos ypatumų ir skatintų dalyvauti šalis partneres. EIB turėtų pradėti vykdyti šį procesą įsteigdama bendram vystymuisi skirtą Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių finansinę instituciją.
- Bendradarbiavimo su kitais Europos veikėjais, vykdančiais veiklą ne ES, srityje EIB turėtų aktyviai dalyvauti rengiant „ES bendradarbiavimo ir vystymo platformą“ , kurią, be EIB, sudarytų kitos tarptautinės finansų institucijos (TFI) ir Europos dvišalės finansų institucijos (EDFI), Komisijai paliekant sprendimų priėmimo vaidmenį atsižvelgiant į jos kompetenciją Bendrijos biudžeto įvykdymo srityje. Tokai struktūra sudarytų sąlygas labiau derinti dotacijas ir paskolas (angl. blending), visų pirma siekiant paremti rizikos kapitalo ir techninės pagalbos operacijas.
- Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę ilguoju laikotarpiu suartinti EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką (ERPB), kurių didžiąją kapitalo dalį sudaro Europos kapitalas.
Ryšiai su Bendrijos institucijomis
- Nors EIB ir padarė pažangą, jis turėtų dėti daugiau pastangų, kad labiau pagerintų bendradarbiavimą su Europos Komisija . Bankas turi informuoti Komisiją apie savo projektus ankstesniame etape.
- Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai išsamesnę metinę ataskaitą (informaciją apie vykdomų ir įvykdytų projektų ekonominį, socialinį ir aplinkos tvarumą ir apie žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių politiką).
- Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turi būti įtraukta į sistemą ir Komisija turi ją pasitelkti rengdama aktus, susijusius su klausimais, įeinančiais į EIVT kompetenciją. Operatyvumo ir išlaidų racionalizavimo sumetimais reikėtų, kad ne ES šalyse esantys EIB biurai, tuomet, kai tai tikslinga, būtų įkurti ES delegacijose .
Vystomasis bendradarbiavimas
- EIB turi didinti paramą projektams, turintiems didelį poveikį mažinant skurdą tradicinėse banko kompetencijos srityse ir palaipsniui taip pat ir ne gamybos sektoriuose. Taigi pagrindinis EIB finansuojamų projektų kriterijus turi būti pridėtinė vertė šalių, kuriose vykdomos operacijos, socialiniam ir ekonominiams vystymuisi.
- Vykdant šiuos pokyčius turi būti koreguojami darbo metodai ir ištekliai .
Bankas turi geriau vykdyti operacijų ex ante vertinimo, stebėsenos ir ex post vertinimo procedūras (atsižvelgiant į projektų socialinius ir aplinkos aspektus ir į ekonominį tvarumą, konsultuojantis su piliečių visuomene).
Taigi EIB turės iš esmės padidinti šiai veiklai skiriamus materialiuosius ir žmogiškuosius išteklius.
- Be to, EIB turėtų griežčiau ir skaidriau riktis finansinius partnerius. Visų pirma jis turi užtikrinti, kad naudojamos finansinės priemonės jokiu būdu nesudarys sąlygų bet kokių formų mokesčių vengimui ir prie jo neprisidės .
PAKEITIMAI
Užsienio reikalų komitetas ragina atsakingą Biudžeto komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl sprendimo
1 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(1) Europos investicijų bankas (EIB) nuo 1963 m. ne tik vykdo pagrindinę investicijų finansavimo Europos Sąjungoje misiją, bet ir ne Europos Sąjungoje vykdo operacijas remdamas ES išorės politikos kryptis. Tai leidžia ES biudžeto lėšas, skiriamas išorės regionams, papildyti EIB finansiniu pajėgumu pagalbą gaunančių valstybių naudai.
(1) Europos investicijų bankas (EIB) nuo 1963 m. ne tik vykdo pagrindinę investicijų finansavimo Europos Sąjungoje misiją, bet ir ne Europos Sąjungoje vykdo operacijas remdamas ES išorės politikos kryptis. Tai leidžia ES biudžeto lėšas, skiriamas išorės regionams, papildyti EIB finansiniu pajėgumu pagalbą gaunančių valstybių naudai ir padeda siekti ES išorės politikos tikslų . Todėl EIB turėtų savo finansines priemones aiškiai susieti su ES tikslais.
Pagrindimas
EIB fondai turės atitikti ES išorės politikos tikslus ir ES strateginius tikslus.
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(6a) Rengiant naują finansinę perspektyvą ir siekiant ES veiksmus už jos sienų laikantis Lisabonos sutarties padaryti veiksmingesnius bei labiau matomus, reikėtų žymiai padidinti ES garantija garantuojamas sumas.
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl sprendimo
7 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(7a) Išplėtus įgaliojimus, kad jie apimtų naujas valstybes, ir iš naujo neįvertinus EIB finansavimo, kuriam teikiama ES garantija, viršutinių ribų, de facto sumažės didžiausia vidutinė paskolos suma, kurią vykdydamas savo išorės įgaliojimus kiekvienai šaliai skiria EIB bankas. Siekiant, kad nesusilpnėtų EIB veikla šalyse, kuriose jis vykdo veiklą, reikėtų nedelsiant techniškai pakoreguoti minėtąsias viršutines ribas.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8) Be regioninių viršutinių ribų reikėtų naudoti neprivalomą 2 000 000 000 EUR įgaliojimą, kuris būtų paskirstomas kaip paramos paketas EIB finansavimo operacijoms klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, srityje. EIB galėtų prisidėti savo patirtimi ir ištekliais ir, bendradarbiaudamas su Komisija, padėti valdžios institucijoms bei privačiajam sektoriui kovoti su klimato kaita bei kuo geriau pasinaudoti turimu finansavimu. Remiant padarinių švelninimo ir prisitaikymo projektus, EIB lėšas turėtų papildyti, jei įmanoma, iš ES biudžeto skiriamos lengvatinės lėšos, veiksmingai ir nuosekliai derinant dotacijas ir paskolas kovai su klimato kaita finansuoti teikiant išorės pagalbą.
(8) Be regioninių viršutinių ribų reikėtų naudoti neprivalomą 2 000 000 000 EUR įgaliojimą, kuris būtų paskirstomas kaip paramos paketas EIB finansavimo operacijoms klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos valstybėse, kurioms taikomas įgaliojimas, srityje , įgyvendinant jų klimato kaitos įsipareigojimus pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) . EIB galėtų prisidėti savo patirtimi ir ištekliais ir, bendradarbiaudamas su Komisija, padėti valdžios institucijoms bei privačiajam sektoriui kovoti su klimato kaita bei kuo geriau pasinaudoti turimu finansavimu. Remiant padarinių švelninimo ir prisitaikymo projektus, EIB lėšas turėtų papildyti, kiek įmanoma, iš ES biudžeto skiriamos lengvatinės lėšos, veiksmingai ir nuosekliai derinant dotacijas ir paskolas kovai su klimato kaita finansuoti teikiant išorės pagalbą. Šis neprivalomas įgaliojimas neturėtų būti laikomas ES ar jos valstybių narių įnašu į vadinamąjį skubios pradžios fondą, dėl kurio 2009 m. gruodžio mėn. susitarta JTBKKK Šalių konferencijoje Kopenhagoje.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8a) EIB reikėtų suteikti papildomus įgaliojimus dėl 500 milijonų eurų sumos mikrokreditams finansuoti, kad būtų padidintos neturtingiausių asmenų galimybės gauti banko finansavimą, siekiant vykdyti mikroprojektus ir gauti pelno bei mažinti skurdą. Šią veiklą EIB turėtų plėtoti tiesiogiai arba tęsdamas kitų tarptautinių finansų institucijų arba Europos dvišalių finansų institucijų vykdytus veiksmus pasitelkiant patikimas vietos finansų institucijas ir vykdant reikiamą suteiktų paskolų naudojimo stebėseną.
Pagrindimas
Suteikus šį pirmą įgaliojimą dėl 500 milijonų eurų, EIB turėtų didelę galimybę padėti vystyti mikrofinansus, kurių paklausa NVO „Planet Finance“ duomenimis pasaulyje sudaro 263 mlrd. JAV dolerių. Palyginimui galima pasakyti, kad įvairios Pasaulio banko grupės institucijos vien tik 2009 m. mikrokreditams skyrė 500 milijonų eurų.
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8b) EIB turėtų turėti galimybę, pritarus Komisijai, šalių partnerių naudai vėl į naujas tokio paties pobūdžio operacijas investuoti iš rizikos kapitalo ir specialiųjų paskolų sugrįžtančias lėšas (angl. reflows), gaunamas iš ankstesnių operacijų, kaip siūlė Komisija savo pasiūlyme dėl Reglamento (EB) Nr. 1638/2006, išdėstančio bendrąsias nuostatas, kurios nustato Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę, pakeitimo.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl sprendimo
12 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(12) Be to, EIB finansavimo operacijos turėtų prisidėti prie bendrųjų principų, kuriais grindžiami ES išorės veiksmai, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, – demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir įtvirtinimo, taip pat prie tarptautinių aplinkosaugos susitarimų, kurias yra pasirašiusi ES, įgyvendinimo. Ypač atsižvelgiant į besivystančias šalis, EIB finansavimo operacijomis reikėtų skatinti: tvarų ekonominį ir socialinį šių šalių, ypač pačių skurdžiausių, vystymąsi, jų sklandžią ir laipsnišką integraciją į pasaulio ekonomiką, kovą su skurdu, taip pat prisidėti prie tikslų, kuriems ES pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose tarptautinėse organizacijose, siekimo. EIB turėtų palaipsniui sukurti atitinkamas priemones šiems reikalavimams deramai tenkinti.
(12) Be to, EIB finansavimo operacijos turėtų prisidėti prie bendrųjų principų, kuriais grindžiami ES išorės veiksmai, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, – demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir įtvirtinimo, taip pat prie tarptautinių aplinkosaugos susitarimų, kurias yra pasirašiusi ES, įgyvendinimo. Ypač atsižvelgiant į besivystančias šalis, EIB finansavimo operacijomis reikėtų skatinti: tvarų ekonominį , socialinį ir aplinkos šių šalių, ypač pačių skurdžiausių, vystymąsi, jų sklandžią ir laipsnišką integraciją į pasaulio ekonomiką, kovą su skurdu, taip pat prisidėti prie tikslų, kuriems ES pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose tarptautinėse organizacijose, siekimo. EIB turėtų iš esmės ir per pagrįstą laikotarpį sukurti priemones šiems reikalavimams deramai tenkinti.
Pakeitimas
8
Pasiūlymas dėl sprendimo
13 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13) Pagal šį sprendimą EIB turėtų daugiau dėmesio skirti vystymuisi glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir laikydamasis Europos konsensuso dėl vystymosi principų. Tai turėtų būti įgyvendinama imantis konkrečių priemonių, visų pirma stiprinant EIB gebėjimą vertinti projektų socialinius ir vystymosi aspektus, įskaitant žmogaus teises ir su konfliktais susijusią riziką, bei skatinti vietos konsultacijas. Be to, EIB turėtų daugiau dėmesio skirti tiems sektoriams, kuriuose turi sukaupęs didelės patirties vykdydamas finansavimo operacijas ES ir kurie toliau skatins atitinkamos šalies vystymąsi, kaip antai aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, tvaraus transporto ir klimato kaitos švelninimo, visų pirma atsinaujinančios energijos srityje. EIB taip pat turėtų palaipsniui aktyvinti veiklą sveikatos apsaugos ir švietimo, taip pat prisitaikymo prie klimato kaitos srityse, tam tikrais atvejais bendradarbiaudamas su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) ir Europos dvišalėmis finansų institucijomis (EDFI). Tam reikės galimybių lengvatinėmis sąlygomis naudotis ištekliais ir palaipsniui didinti žmogiškuosius išteklius, skiriamus EIB išorės veiklai. EIB veikla taip pat turėtų papildyti ES tikslus ir prioritetus, susijusius su institucijų stiprinimu ir sektorių reformomis. Galiausiai EIB turėtų nustatyti veiklos rodiklius, kurie būtų susieti su projektų vystymosi aspektais ir jų rezultatais.
(13) Pagal šį sprendimą EIB turėtų daugiau dėmesio skirti vystymuisi glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir laikydamasis Europos konsensuso dėl vystymosi principų. Tai turėtų būti įgyvendinama imantis konkrečių priemonių, visų pirma stiprinant EIB gebėjimą vertinti projektų socialinius ir vystymosi aspektus, įskaitant žmogaus teises ir su konfliktais susijusią riziką, bei skatinti vietos konsultacijas su valdžios institucijomis ir pilietine visuomene . Be to, EIB turėtų daugiau dėmesio skirti tiems sektoriams, kuriuose turi sukaupęs didelės patirties vykdydamas finansavimo operacijas ES ir kurie toliau skatins atitinkamos šalies vystymąsi, kaip antai aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, tvaraus transporto ir klimato kaitos švelninimo, visų pirma atsinaujinančios energijos srityje. EIB taip pat turėtų palaipsniui aktyvinti veiklą sveikatos apsaugos ir švietimo , ypač profesinio mokymo srityje , taip pat prisitaikymo prie klimato kaitos srityse, tam tikrais atvejais bendradarbiaudamas su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) ir Europos dvišalėmis finansų institucijomis (EDFI). Tam reikės galimybių lengvatinėmis sąlygomis naudotis ištekliais ir per pagrįstą laikotarpį didinti žmogiškuosius išteklius, skiriamus EIB išorės veiklai. EIB veikla taip pat turėtų papildyti ES tikslus ir prioritetus, susijusius su institucijų stiprinimu ir sektorių reformomis. Galiausiai EIB turėtų nustatyti veiklos rodiklius, kurie būtų susieti su projektų ekonominio, socialinio ir aplinkos vystymosi aspektais ir jų rezultatais.
Pakeitimas
9
Pasiūlymas dėl sprendimo
14 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14) Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai buvo įkurta Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris kartu yra už išorės santykius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas, pareigybė siekiant didinti ES išorės santykių poveikį ir nuoseklumą. Bus įkurta nauja Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), vadovaujama vyriausiojo įgaliotinio. Be to, pastaraisiais metais išsiplėtė ir sustiprėjo ES išorės santykių politikos kryptys. Pirmiausia tai buvo susiję su Pasirengimo narystei strategija, Europos kaimynystės politika, ES strategija dėl Centrinės Azijos, atnaujintomis partnerystėmis su Lotynų Amerika ir Pietryčių Azija bei ES strateginėmis partnerystėmis su Rusija, Kinija ir Indija. Tas pats pasakytina ir apie ES vystymosi politiką, kuri buvo išplėsta siekiant įtraukti visas besivystančias šalis. Nuo 2007 m. ES išorės santykiai taip pat buvo stiprinami naudojant naujas finansines priemones, t. y. Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR) ir Stabilumo priemonę.
(14) Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai buvo įkurta Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, kuris kartu yra už išorės santykius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas, pareigybė siekiant didinti ES išorės santykių poveikį ir nuoseklumą. Įkurta nauja Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), vadovaujama vyriausiojo įgaliotinio.
Pagrindimas
Priėmus 2010 m. liepos 8 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, kuriuo nustatoma Europos išorės veiksmų tarnybos struktūra ir veikimas, būtina atsižvelgti į Komisijos ir EIVT kompetencijos padalijimą ES išorės veiklos srityje. Todėl 14 konstatuojamosios dalies pradinio teksto dalis dėl plėtros ir išorės politikos sustiprinimo perkeliama po naujų pasiūlytų konstatuojamųjų dalių, susijusių su EIVT.
Pakeitimas
10
Pasiūlymas dėl sprendimo
14 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14a) EIVT ir Komisijos tarnybos, vykdydamos savo užduotis, turėtų tarpusavyje konsultuotis visais klausimais, susijusias su ES išorės veiksmais. EIVT turėtų dalyvauti aktų, kuriuos Komisija šioje srityje turi parengti, parengiamajame darbe ir procedūrose. Šiuo tikslu EIVT turėtų turėti galimybę su kompetentingomis Komisijos, Tarybos generalinio sekretoriato ir kitų tarpinstitucinių Europos Sąjungos biurų ir organų tarnybomis sudaryti susitarimus tarnybų lygmeniu.
Pakeitimas
11
Pasiūlymas dėl sprendimo
14 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14b) Įsteigus EIVT ir įsigaliojus šiam sprendimui, Komisija ir EIB turėtų iš dalies pakeisti susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo ir koordinavimo regionuose, nurodytuose Tarybos sprendime 2006/1016/EB, suteikiančiame Europos investicijų bankui Bendrijos garantiją paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Bendrijoje 1 , nuostoliams atlyginti, ir atitinkamais atvejais bei pritarus Vyriausiajam įgaliotiniui, naująjį susitarimo memorandumą taikyti EIVT, ypač kai tai susiję su strateginiu lygmeniu vykdomu nuolatiniu ir sistemingu EIB ir Komisijos dialogu, kuriame taip pat galėtų dalyvauti EIVT, ir kitais aspektais, įeinančiais į EIVT kompetenciją.
1 OL L 414, 2006 12 30, p. 95.
Pakeitimas
12
Pasiūlymas dėl sprendimo
14 c konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14c) Be to, pastaraisiais metais išsiplėtė ir sustiprėjo ES išorės santykių politikos kryptys. Pirmiausia tai buvo susiję su Pasirengimo narystei strategija, Europos kaimynystės politika, ES strategija dėl Centrinės Azijos, atnaujintomis partnerystėmis su Lotynų Amerika ir Pietryčių Azija bei ES strateginėmis partnerystėmis su Rusija, Kinija ir Indija. Tas pats pasakytina ir apie ES vystymosi politiką, kuri buvo išplėsta siekiant įtraukti visas besivystančias šalis. Nuo 2007 m. ES išorės santykiai taip pat buvo stiprinami naudojant naujas finansines priemones, t. y. Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP), Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę (EKPP), Vystomojo bendradarbiavimo priemonę (VBP), Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EIDHR) ir Stabilumo priemonę.
Pakeitimas
13
Pasiūlymas dėl sprendimo
16 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16) EIB veikla partnerystės šalyse turėtų būti vykdoma įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, pagal kurią ES siekia plėtoti ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis, siekdama sukurti ES vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimu grindžiami santykiai. Šiems tikslams pasiekti, ES ir jos partneriai įgyvendina suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant dėl politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos klausimų bei transporto ir energetikos tinklų integravimo. Viduržemio jūros šalių sąjunga, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, papildančios Europos kaimynystės politiką ; jomis siekiama skatinti ES ir atitinkamos kaimyninių šalių partnerių, kurioms iškyla bendri uždaviniai ir (arba) su kuriomis yra bendra geografinė aplinka, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga remia geresnį socialinį ir ekonominį vystymąsi, solidarumą, regioninę integraciją, tvarų vystymąsi ir žinių gilinimą, akcentuojant poreikį stiprinti finansinį bendradarbiavimą įgyvendinant regioninius ir tarpvalstybinius projektus. Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas ES ir Rytų partnerystės šalių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti. Rusijos Federacijos ir ES plataus masto Strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos ir numato bendras erdves bei veiksmų planus. Ją daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, numatanti ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą.
(16) EIB veikla partnerystės šalyse turėtų būti vykdoma įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, pagal kurią ES siekia plėtoti ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis, siekdama sukurti ES vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę , kaip antai demokratiją, teisinę valstybę, gerą valdymą ir pagarbą žmogaus teisėms , kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimu grindžiami santykiai. Šiems tikslams pasiekti, ES ir jos partneriai įgyvendina suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant dėl politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos klausimų bei transporto ir energetikos tinklų integravimo. Viduržemio jūros šalių sąjunga, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, kurios yra Europos kaimynystės politikos dalis ; jomis siekiama skatinti ES ir atitinkamos kaimyninių šalių partnerių, kurioms iškyla bendri uždaviniai ir (arba) su kuriomis yra bendra geografinė aplinka, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjungos tikslas – atgaivinti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių integracijos procesą remiant bendrą abiejų Viduržemio jūros pakrančių valstybių ekonominį, socialinį ir aplinkos vystymąsi, akcentuojant poreikį stiprinti finansinį bendradarbiavimą įgyvendinant regioninius ir tarpvalstybinius projektus. Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ypač remia jūrų ir sausumos greitkelių kūrimą, Viduržemio jūros taršos mažinimą, Viduržemio jūros regiono saulės energijos planą, Viduržemio jūros regiono verslo vystymosi iniciatyvą, civilinės saugos iniciatyvas ir Europos ir Viduržemio jūros regiono universitetą. Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas ES ir Rytų partnerystės šalių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti. To nebus galima pasiekti, jei Rytų partnerystės šalys nesilaikys demokratijos ir teisinės valstybės principų bei negerbs žmogaus teisių. Todėl EIB bendradarbiavimas su šiomis valstybėmis turėtų priklausyti nuo to, ar jos daro pažangą minėtose srityse. Rusijos Federacijos ir ES plataus masto Strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos ir numato bendras erdves bei veiksmų planus. Ją daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, numatanti ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą.
Pakeitimas
14
Pasiūlymas dėl sprendimo
20 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(20) EIB veikla Pietų Afrikoje turėtų būti vykdoma įgyvendinant ES ir Pietų Afrikos šalies strateginį dokumentą. Pagrindinės strateginiame dokumente nustatytos sritys yra darbo vietų kūrimas ir paslaugų teikimo bei socialinės sanglaudos gebėjimų vystymas. EIB veikla Pietų Afrikoje papildo Komisijos vystomojo bendradarbiavimo programą, visų pirma dėl to, kad EIB daugiausia dėmesio skiria privačiajam sektoriui remti ir investicijoms į infrastruktūros bei socialinių paslaugų (būsto, elektros energijos ir savivaldos infrastruktūros) plėtrą. Pietų Afrikos šalies strateginio dokumento laikotarpio vidurio peržiūroje yra pasiūlyta stiprinti veiksmus kovos su klimato kaita srityje vykdant veiklą, padedančią kurti „žaliąsias“ (aplinką tausojančias) darbo vietas.
(20) EIB veikla Pietų Afrikoje turėtų būti vykdoma įgyvendinant ES ir Pietų Afrikos šalies strateginį dokumentą. Pagrindinės strateginiame dokumente nustatytos sritys yra darbo vietų kūrimas ir paslaugų teikimo bei socialinės sanglaudos gebėjimų vystymas. EIB veikla Pietų Afrikoje papildo Komisijos vystomojo bendradarbiavimo programą, visų pirma dėl to, kad EIB daugiausia dėmesio skiria privačiajam sektoriui remti ir investicijoms į infrastruktūros bei socialinių paslaugų (būsto, elektros energijos , geriamojo vandens valymo projektų ir savivaldos infrastruktūros) plėtrą. Pietų Afrikos šalies strateginio dokumento laikotarpio vidurio peržiūroje yra pasiūlyta stiprinti veiksmus kovos su klimato kaita srityje vykdant veiklą, padedančią kurti „žaliąsias“ (aplinką tausojančias) darbo vietas.
Pakeitimas
15
Pasiūlymas dėl sprendimo
21 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(21) Siekiant užtikrinti didesnį visos ES paramos atitinkamuose regionuose nuoseklumą, reikėtų ieškoti galimybių atitinkamai ir tam tikrais atvejais derinti EIB finansavimą su ES biudžeto ištekliais, pavyzdžiui, garantijų, rizikos kapitalo ir palūkanų normų subsidijų, investicijų į bendrą finansavimą forma, kartu teikiant techninę pagalbą projektams rengti ir įgyvendinti naudojant PNPP, EKPP, Stabilumo priemonę, EIDHR ir VBP.
(21) Siekiant užtikrinti didesnį visos ES paramos atitinkamuose regionuose nuoseklumą, reikėtų rasti galimybių atitinkamai ir tam tikrais atvejais derinti EIB finansavimą su ES biudžeto ištekliais, pavyzdžiui, garantijų, rizikos kapitalo ir palūkanų normų subsidijų, investicijų į bendrą finansavimą forma, kartu teikiant techninę pagalbą projektams rengti ir įgyvendinti naudojant PNPP, EKPP, Stabilumo priemonę, EIDHR ir VBP. Vykdant kitą finansinę programą reikėtų didesnės šių ES finansinių priemonių ir EIB išorės įgaliojimų sąveikos.
Pakeitimas
16
Pasiūlymas dėl sprendimo
22 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(22) Reikėtų užtikrinti, kad EIB išorės finansavimo operacijos visais lygiais − pradedant išankstiniu strateginiu planavimu ir baigiant tolesniu projektų kūrimu − atitiktų ir remtų ES išorės santykių politikos kryptis ir šiame sprendime numatytus aukšto lygio tikslus. Siekiant didinti ES išorės veiksmų nuoseklumą, reikėtų toliau aktyvinti Komisijos, EIVT ir EIB dialogą politikos ir strategijos klausimais. Tuo pačiu tikslu reikėtų stiprinti EIB ir Komisijos bendradarbiavimą ir išankstinius tarpusavio informacijos mainus veiksmų lygiu. Ypatingai svarbu EIB, Komisijai ir tam tikrais atvejais EIVT iš anksto keistis nuomonėmis rengiant programavimo dokumentus, nes tai padidins EIB ir Komisijos vykdomos veiklos sąveiką.
(22) Reikėtų užtikrinti, kad EIB išorės finansavimo operacijos visais lygiais − pradedant išankstiniu strateginiu planavimu ir baigiant tolesniu projektų kūrimu − atitiktų ir remtų ES išorės santykių politikos kryptis ir šiame sprendime numatytus aukšto lygio tikslus. Siekiant didinti ES išorės veiksmų nuoseklumą, reikėtų toliau aktyvinti Komisijos, EIVT ir EIB dialogą politikos ir strategijos klausimais. Komisija visų pirma turėtų turėti daugiau laiko EIB siūlomų projektų atitikčiai dabartiniams įgaliojimams išnagrinėti. Tuo pačiu tikslu reikėtų stiprinti EIB ir Komisijos bendradarbiavimą ir išankstinius tarpusavio informacijos mainus veiksmų lygiu. Kai tai tikslinga, ne ES esantys EIB biurai turėtų būti įkurti ES delegacijose, siekiant sustiprinti šį bendradarbiavimą kartu dalijantis veiklos išlaidas. Ypatingai svarbu EIB, Komisijai ir tam tikrais atvejais EIVT iš anksto keistis nuomonėmis rengiant programavimo dokumentus, nes tai padidins EIB , EIVT ir Komisijos veiklos sąveiką.
Pakeitimas
17
Pasiūlymas dėl sprendimo
23 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(23) Bendrojo įgaliojimo tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės bus numatytos regioninėse veiklos gairėse, kurias Komisija parengs kartu su EIB, prireikus politikos klausimais konsultuodamiesi su EIVT. Šių gairių išeities tašku turėtų būti platesnė ES politikos programa kiekvienam regionui, jos turėtų atitikti ES šalių strategijas ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose. Gairės turėtų būti teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę Komisijos atskaitomybės apie EIB išorės įgaliojimą procedūrą.
(23) Bendrojo įgaliojimo tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės bus numatytos regioninėse veiklos gairėse, kurias Komisija parengs kartu su EIB ir klausimais, įeinančiais į jos kompetencijos sritį , su EIVT. Šių gairių išeities tašku turėtų būti platesnė ES politikos programa kiekvienam regionui, jos turėtų atitikti ES šalių strategijas ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose. Gairės turėtų būti teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę Komisijos atskaitomybės apie EIB išorės įgaliojimą procedūrą.
Pakeitimas
18
Pasiūlymas dėl sprendimo
25 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(25) Komisija turėtų išnagrinėti „ES bendradarbiavimo ir vystymo platformos“ rengimą siekdama optimizuoti dotacijų bei paskolų išorės regionuose derinimo mechanizmų veikimą. Atlikdama šį nagrinėjimą, Komisija turėtų konsultuotis su EIB bei kitomis Europos daugiašalėmis ir dvišalėmis finansų institucijomis. Tokia platforma ir toliau skatintų abipusio pasitikėjimo susitarimus, grindžiamus sąlyginiu skirtingų institucijų pranašumu, tuo pat metu nepažeidžiant ES institucijų vaidmens ir prerogatyvų įgyvendinant ES biudžetą ir EIB paskolas.
(25) Komisija turėtų išnagrinėti „ES bendradarbiavimo ir vystymo platformos“ rengimą siekdama optimizuoti ir racionalizuoti dotacijų bei paskolų išorės regionuose didesnio derinimo mechanizmų veikimą. Atlikdama šį nagrinėjimą, Komisija turėtų konsultuotis su EIB bei kitomis Europos daugiašalėmis ir dvišalėmis finansų institucijomis. Tokia platforma , vadovaujant Komisijai, turėtų skatinti sąveiką, darnų planavimą ir abipusio pasitikėjimo susitarimus, grindžiamus sąlyginiu skirtingų institucijų pranašumu, tuo pat metu nepažeidžiant ES institucijų vaidmens ir prerogatyvų įgyvendinant ES biudžetą ir EIB paskolas. Ši platforma taip pat turėtų toliau svarstyti būtinus vystymosi finansavimo iki 2014 m. Europos institucinės sąrangos pokyčius.
Pakeitimas
19
Pasiūlymas dėl sprendimo
25 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(25a) EIB turėtų būti raginamas visą savo išorės veiklą palaipsniui geografiškai suskirstyti tam, kad geriau prisitaikytų prie kiekvienos zonos ypatumų ir skatintų šalis partneres dalyvauti ir pasidalyti atsakomybę konkrečių fondų valdymo ir susijusių projektų finansinės stebėsenos srityse. Šį procesą EIB turėtų pradėti išskirstydamas savo veiklą Viduržemio jūros regione, kuri iki šiol buvo sutelkta Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių investicijų ir partnerystės priemonėje (angl. FEMIP), tą jis turėtų padaryti įsteigdamas Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių bendro vystymosi finansinę instituciją, kurios pagrindiniu akcininku būtų EIB. Šiuo konkrečiu Viduržemio jūros regiono atveju ši institucinė pertvarka sudarytų sąlygas EIB pagerinti savo veiksmų efektyvumą, padidinti regimumą Viduržemio jūros regiono šalyse ir suteikti didesnę finansinę paramą prioritetinėms ES iniciatyvoms, skirtoms Viduržemio jūros regiono šalims. EIB taip pat turėtų remtis programa „Invest in Med“, kuri padeda veiksmingai plėtoti šalių partnerių įmonių ir pilietinės visuomenės organizacijų tinklus.
Pakeitimas
20
Pasiūlymas dėl sprendimo
26 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(26) EIB turėtų būti skatinamas plėsti operacijas ne ES nesinaudojant ES garantija , kad būtų remiami ES išorės politikos tikslai , ypač narystės siekiančiose šalyse ir kaimynystės šalyse, kitų regionų investicinio reitingo šalyse, taip pat investicijų nepritraukiančiose šalyse, kai EIB turi atitinkamas trečiųjų šalių garantijas. EIB, konsultuodamasis su Komisija, turėtų parengti politiką, pagal kurią projektai būtų priskiriami įgaliojimui pagal ES garantiją arba EIB finansavimui savo rizika. Pagal tokią politiką būtų atsižvelgiama į atitinkamų šalių ir projektų kreditingumą.
(26) EIB turėtų būti skatinamas plėsti operacijas ne ES nesinaudojant ES garantija tam, kad garantija būtų naudojama tik toms šalims ir projektams, kurie turi mažiausias galimybes patekti į rinką, ir tuomet, kai garantija suteikia didesnę pridėtinę vertę. Todėl, visada siekdamas tikslo remti ES išorės politikos tikslus, EIB turėtų didinti savo rizika skolinamas sumas , ypač narystės siekiančiose šalyse ir kaimynystės šalyse, kitų regionų investicinio reitingo šalyse, taip pat investicijų nepritraukiančiose šalyse, kai EIB turi atitinkamas trečiųjų šalių garantijas. EIB, sutaręs su Komisija, turėtų parengti politiką, pagal kurią projektai būtų priskiriami įgaliojimui pagal ES garantiją arba EIB finansavimui savo rizika. Pagal tokią politiką būtų atsižvelgiama į atitinkamų šalių ir projektų kreditingumą. Atnaujinant išorės įgaliojimus 2014–2020 m. laikotarpiui reikėtų peržiūrėti šią politiką ir iš naujo apsvarstyti šalių, atitinkančių kriterijus garantijai suteikti, sąrašą.
Pakeitimas
21
Pasiūlymas dėl sprendimo
26 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(26a) Tuomet, kai EIB turi atitinkamas garantijas, jis turėtų būti skatinamas plėsti vietos lygmens vešiesiems subjektams skirtas operacijas šalyse, kuriose jis veikia.
Pakeitimas
22
Pasiūlymas dėl sprendimo
27 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(27a) EIB turėtų griežčiau ir skaidriau riktis finansinius partnerius. Visų pirma jis turėtų užtikrinti, kad finansinės priemonės, kurias jis arba jo partneriai naudoja vykdydami finansines operacijas, kurioms taikoma ES garantija, jokiomis aplinkybėmis nesudaro sąlygų bet kokios formos mokesčių vengimui ir nepadeda jų nuslėpti. EIB taip pat kiek įmanoma turėtų įvairinti finansinius partnerius šalyse, kuriose jis veikia ir skatinti viešųjų ir privačiųjų organizacijų partnerystę.
Pakeitimas
23
Pasiūlymas dėl sprendimo
28 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(28) Siekiant užtikrinti, kad bankas visuose regionuose ir subregionuose atitiktų įgaliojimo reikalavimus, EIB išorės veiklai reikės skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių. Tai visų pirma būtų pakankami gebėjimai ES vystomojo bendradarbiavimo tikslams remti, didesnis dėmesys su veikla susijusių aplinkosaugos, socialinių ir vystymosi aspektų ex ante vertinimui bei veiksminga projektų stebėsena jų įgyvendinimo metu.
(28) Siekiant užtikrinti, kad bankas visuose regionuose ir subregionuose atitiktų įgaliojimo reikalavimus, jis privalės per pagrįstą laikotarpį savo išorės veiklai skirti pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių , ypač šalyse, kuriose jis vykdo veiklą . Tai visų pirma būtų pakankami gebėjimai ES vystomojo bendradarbiavimo tikslams remti, didesnis dėmesys su veikla susijusių aplinkosaugos, socialinių ir vystymosi aspektų ex ante vertinimui bei veiksminga ir tiesioginė projektų stebėsena jų įgyvendinimo metu.
Pakeitimas
24
Pasiūlymas dėl sprendimo
29 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(29) Vykdydamas finansavimo operacijas ne ES, kurios patenka į šio sprendimo taikymo sritį, EIB turėtų stengtis dar labiau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su TFI ir EDFI , kai tinka , įskaitant tam tikrais atvejais bendradarbiavimą dėl sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendrą finansavimą ir dalyvavimą pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose pagalbos koordinavimą ir veiksmingumą. Minėtos pastangos turėtų būti grindžiamos EIB ir kitų institucijų tarpusavio sąveika, ir reikėtų, kad EIB bei kitos finansų institucijos veiksmingai įgyvendintų lygiavertes pastangas. EIB finansavimo įgyvendinimo Rytų kaimynystės ir partnerystės šalyse, Centrinėje Azijoje ir Turkijoje sąlygos yra nustatytos trišaliuose susitarimo memorandumuose, sudarytuose Komisijos, EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko.
(29) Vykdydamas finansavimo operacijas ne ES, kurios patenka į šio sprendimo taikymo sritį, EIB turėtų stengtis dar labiau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su TFI ir EDFI, įskaitant tam tikrais atvejais bendradarbiavimą dėl sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendrą finansavimą ir dalyvavimą pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose pagalbos koordinavimą ir veiksmingumą. Minėtos pastangos turėtų būti grindžiamos EIB ir kitų institucijų tarpusavio sąveika, ir reikėtų, kad EIB bei kitos finansų institucijos veiksmingai įgyvendintų lygiavertes pastangas.
Pakeitimas
25
Pasiūlymas dėl sprendimo
29 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(29a) Šalyse, kuriose jie abu vykdo veiklą, EIB ir ERPB turėtų ypač stengtis pagerinti bendradarbiavimą. EIB finansavimo įgyvendinimo Rytų kaimynystės ir partnerystės šalyse, Centrinėje Azijoje ir Turkijoje sąlygos yra nustatytos trišaliuose susitarimo memorandumuose, sudarytuose Komisijos, EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. Šie memorandumai turėtų neleisti EIB ir ERPB konkuruoti, priešingai, jie turėtų sudaryti sąlygas papildyti vienas kito veiklą geriau panaudojant jų privalumus, kuriuos jie turi vienas kito atžvilgiu. Šiuose memorandumuose taip pat turėtų būti numatytas jų procedūrų suartėjimas per pagrįstą laikotarpį. Reikėtų apsvarstyti galimybę ilguoju laikotarpiu suartinti šiuos abu bankus, kurių didžiąją kapitalo dalį sudaro Europos kapitalas, siekiant kuo geriau panaudoti Europos išorės veiksmų finansavimo priemones.
Pakeitimas
26
Pasiūlymas dėl sprendimo
29 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(29b) Europos Komisija ir EIVT iki 2011 m. pabaigos turėtų pateikti bendrą galimos sąveikos ir didesnio veiksmingumo, kurio būtų galima pasiekti suartėjus EIB ir ERPB, tyrimą, kuriame būtų aptarti įvairūs veiksmų planai, taip pat ir abiejų bankų susijungimas.
Pakeitimas
27
Pasiūlymas dėl sprendimo
30 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(30) Reikėtų gerinti EIB atskaitomybę ir informacijos Komisijai teikimą siekiant sudaryti galimybes Komisijai pagerinti jos metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į veiklos gaires ir skirsniai apie ES politiką atitinkančią pridėtinę vertę, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Jei būtina, ataskaitoje turi būti nurodyti esminiai aplinkybių pokyčiai, pateisinantys tolimesnius įgaliojimo pakeitimus iki laikotarpio pabaigos.
(30) Reikėtų gerinti EIB atskaitomybę ir informacijos Komisijai teikimą siekiant sudaryti galimybes Komisijai pagerinti jos metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į veiklos gaires ir skirsniai apie ES politiką atitinkančią pridėtinę vertę, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinta tai, kaip rengdamas finansuojamus projektus ir vykdydamas jų stebėseną EIB atsižvelgia į ekonominį, finansinį, aplinkos ir socialinį tvarumą. Joje taip pat turėtų būti specialus skirsnis, skirtas išsamiam priemonių, kurias EIB įgyvendino siekdamas laikytis šio įgaliojimo nuostatų, pagal kurias garantija netaikoma jokiai operacijai, kuri sudarytų sąlygas bet kokių formų mokesčių vengimui ir tiesiogiai arba netiesiogiai prie jo prisidėtų, ypatingą dėmesį skiriant EIB operacijoms, kurias vykdant pasitelkiamos finansinės priemonės, esančios lengvatinių mokesčių centruose. Jei būtina, ataskaitoje turi būti nurodyti esminiai aplinkybių pokyčiai, pateisinantys tolimesnius įgaliojimo pakeitimus iki laikotarpio pabaigos.
Pakeitimas
28
Pasiūlymas dėl sprendimo
1 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. ES garantija gali būti skiriama EIB paskoloms ir paskolų garantijoms, suteiktoms šiame sprendime nurodytose šalyse vykdomiems investiciniams projektams pagal EIB taisykles ir procedūras remiant atitinkamus ES užsienio politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas (EIB finansavimo operacijos).
2. ES garantija gali būti skiriama EIB paskoloms ir paskolų garantijoms, suteiktoms šiame sprendime nurodytose šalyse vykdomiems investiciniams projektams pagal EIB taisykles ir procedūras remiant atitinkamus ES užsienio politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas (EIB finansavimo operacijos ), ir tik tuo atveju, kad nebus tiesiogiai arba netiesiogiai naudojamos jokios finansinės priemonės, kurios sudarytų sąlygas bet kokios formos mokesčių vengimui arba padėtų jų išvengti .
Pakeitimas
29
Pasiūlymas dėl sprendimo
2 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Didžiausia EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, viršutinė riba 2007–2013 m. laikotarpiu, atėmus anuliuotas sumas, neviršija 27 800 000 000 EUR , padalytų į dvi dalis:
1. Didžiausia EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikiama ES garantija, viršutinė riba 2007–2013 m. laikotarpiu, atėmus anuliuotas sumas, neviršija 29 481 000 000 EUR , padalytų į dvi dalis:
a) bendrąjį įgaliojimą – 25 800 000 000 EUR ;
a) bendrąjį įgaliojimą – 26 981 000 000 EUR ;
b) klimato kaitos įgaliojimą – 2 000 000 000 EUR .
b) klimato kaitos įgaliojimą – 2 000 000 000 EUR ;
(ba) mikrokreditų finansavimo įgaliojimą – 500 000 000 EUR.
Pagrindimas
Išplėtus įgaliojimus, kad jie apimtų naujas valstybes, ir iš naujo neįvertinus EIB finansavimo, kuriam teikiama ES garantija, viršutinių ribų, de facto sumažės didžiausia vidutinė paskolos suma, kurią vykdydamas savo išorės įgaliojimus skiria EIB bankas. Siekiant, kad nesusilpnėtų EIB veikla šalyse, kuriose jis vykdo veiklą, reikia nedelsiant techniškai pakoreguoti minėtąsias ribas. Didžiausios pirmiau nurodytų viršutinių ribų sumos buvo padidintos remiantis vidutine suma, skiriama kiekvienai šaliai pagal kiekvieną viršutinę ribą ir viršutinės ribos dalį, ir trukme, kuri yra likusi pirmo straipsnio 4 dalyje nurodyto laikotarpio dalis, t. y. treji metai.
Skaičiavimo metodas: atnaujinta subregiono viršutinė riba = pradinė subregiono viršutinė riba + [(pradinė subregiono viršutinė riba (pradinis subregiono valstybių skaičius)) * (prie subregiono prisidėjusių valstybių skaičius) * (likusių kadencijos metų skaičius (visas kadencijos metų skaičius))].
Pakeitimas
30
Pasiūlymas dėl sprendimo
2 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4. Klimato kaitos įgaliojimas apima EIB finansavimo operacijas visose šalyse, išvardytose šiame sprendime, kai tokiomis EIB finansavimo operacijomis remiamas pagrindinis ES politikos tikslas – kovoti su klimato kaita remiant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos projektus, prisidedančius prie bendro Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos tikslo , visų pirma vengiant arba mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą atsinaujinančios energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir tvaraus transporto srityse arba didinant pažeidžiamų šalių, sektorių ir bendruomenių atsparumą neigiamam klimato kaitos poveikiui. Klimato kaitos įgaliojimas įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, kai įmanoma ir tam tikrais atvejais EIB finansavimą derinant su ES biudžeto lėšomis.
4. Klimato kaitos įgaliojimas apima EIB finansavimo operacijas visose šalyse, išvardytose šiame sprendime, kai tokiomis EIB finansavimo operacijomis remiamas pagrindinis ES politikos tikslas – kovoti su klimato kaita remiant projektus, kurie padeda įgyvendinti klimato srities įsipareigojimus, kuriuos šios valstybės prisiėmė pagal Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos nuostatas , visų pirma vengiant arba mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą atsinaujinančios energijos, energijos vartojimo efektyvumo ir tvaraus transporto srityse arba didinant pažeidžiamų šalių, sektorių ir bendruomenių atsparumą neigiamam klimato kaitos poveikiui. Klimato kaitos įgaliojimas įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, kiek įmanoma EIB finansavimą derinant su ES biudžeto lėšomis.
Šis neprivalomas įgaliojimas nebus laikomas ES ir jos valstybių narių įnašu į vadinamąjį skubios pradžios fondą, dėl kurio 2009 m. gruodžio mėn. susitarta JTBKKK Šalių konferencijoje Kopenhagoje.
Pakeitimas
31
Pasiūlymas dėl sprendimo
2 straipsnio 5 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5a. Mikrokreditų finansavimo įgaliojimas apima EIB finansavimo operacijas visose šiame sprendime nurodytose šalyse, jei šiomis operacijomis remiamas tikslas vystyti patikimų vietinių finansų institucijų, kurių tikslas – finansuoti pelno duodančius mikroprojektus ir mažinti skurdą, mikrokreditų veiklą vykdant atitinkamą suteiktų paskolų naudojimo stebėseną. Jei įmanoma, vykdydamas šiuos įgaliojimus, EIB siekia užtikrinti proporcingą finansavimo operacijų, dėl kurių sudaryti susitarimai su šio sprendimo II priede išvardytais regionais, paskirstymą iki 1 straipsnio 4 dalyje minimo laikotarpio pabaigos. Be to, šią veiklą EIB turėtų plėtoti pats arba tęsdamas kitų tarptautinių finansų institucijų arba Europos dvišalių finansų institucijų vykdytus veiksmus. Mikrokreditų finansavimo įgaliojimas įgyvendinamas glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, kai įmanoma ir tam tikrais atvejais EIB finansavimą derinant su ES biudžeto lėšomis.
Pakeitimas
32
Pasiūlymas dėl sprendimo
3 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3. EIB palaipsniui plečia veiklą socialiniuose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir švietimo sektoriuose.
3. EIB palaipsniui plečia veiklą socialiniuose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir švietimo sektoriuose , ypač profesinio mokymo srityje .
Pakeitimas
33
Pasiūlymas dėl sprendimo
5 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Komisija kartu su EIB parengia EIB finansavimo pagal šį sprendimą regionines veiklos gaires. Rengdami šias gaires, Komisija ir EIB prireikus politikos klausimais konsultuosis su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Šių veiklos gairių tikslas – užtikrinti, kad ES politika būtų remiama EIB teikiamu finansavimu, o jas rengiant kaip išeities taškas bus Komisijos ir tam tikrais atvejais EIVT nustatyta platesnė ES regioninės politikos programa. Veiklos gairėmis visų pirma bus užtikrinta, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijas ir Tarybos sprendimus bei išvadas . Komisija informuos Europos Parlamentą ir Tarybą apie nustatytas gaires. Laikydamasis veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą.
1. Komisija kartu su EIB parengia EIB finansavimo pagal šį sprendimą regionines veiklos gaires. Šios gairės ankstyvajame etape rengiamos kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba (EITV) klausimais , kurie įeina į jos kompetencijos sritį . Šių veiklos gairių tikslas – užtikrinti, kad ES politika būtų remiama EIB teikiamu finansavimu, o jas rengiant kaip išeities taškas bus Komisijos ir tam tikrais atvejais EIVT nustatyta platesnė ES regioninės politikos programa. Veiklos gairėmis visų pirma bus užtikrinta, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose , taip pat kad laikomasi Europos Parlamento rezoliucijų ir Tarybos sprendimų bei išvadų . Komisija iš anksto informuos Europos Parlamentą ir Tarybą apie nustatomas gaires. Laikydamasis veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą.
Pakeitimas
34
Pasiūlymas dėl sprendimo
5 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. Europos Komisija viešai skelbia savo pagrįstą nuomonę dėl kiekvieno patvirtinto projekto, kurioje paaiškina, kaip pagal projektą laikomasi skirtingų šio sprendimo dalių ir ypač kaip pagal jį remiami ES išorės veiksmų tikslai.
Pakeitimas
35
Pasiūlymas dėl sprendimo
5 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5a straipsnis
Europos Komisija per pagrįstą laikotarpį išnagrinėja „Sąjungos bendradarbiavimo ir vystymo platformos“, kurią, jos vadovaujamos, sudarytų EIB ir kitos Europos daugiašalės ir dvišalės finansų institucijos, rengimą, siekiant optimizuoti ir racionalizuoti didesnio dotacijų bei paskolų išorės regionuose derinimo mechanizmų veikimą.
Pakeitimas
36
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
EIB atlieka išsamų projektų, kuriems suteikiama ES garantija, su vystymusi susijusių aspektų patikrinimą. EIB taisyklės ir procedūros apima būtinas nuostatos dėl projektų aplinkosauginio ir socialinio poveikio ir aspektų, susijusių su žmogaus teisėmis, įvertinimo siekiant užtikrinti, kad pagal šį sprendimą būtų remiami tik ekonominiu, finansiniu, aplinkosauginiu ir socialiniu požiūriu tvarūs projektai.
EIB atlieka išsamų projektų, kuriems suteikiama ES garantija, visų su vystymusi susijusių aspektų patikrinimą. EIB taisyklės ir procedūros apima būtinas nuostatos dėl projektų aplinkosauginio ir socialinio poveikio ir aspektų, susijusių su žmogaus teisėmis, įvertinimo siekiant užtikrinti, kad pagal šį sprendimą būtų remiami tik ekonominiu, finansiniu, aplinkosauginiu ir socialiniu požiūriu visiškai tvarūs projektai ir kad nebūtų didinami esami ar užslėpti konfliktai .
Pakeitimas
37
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex-ante vertinimo, EIB turėtų stiprinti stebėseną projekto įgyvendinimo metu, įskaitant projekto poveikį vystymuisi.
2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex-ante vertinimo, EIB turėtų stiprinti stebėsenos pajėgumus per visą projekto įgyvendinimo laikotarpį atsižvelgiant į šiuos klausimus ir į finansinių tarpininkų veiklą projekto įgyvendinimo metu, įskaitant projekto poveikį vystymuisi. Jei EIB sužino, kad įgyvendinant projektą būtų daromas neigiamas poveikis bent vienu iš minėtųjų aspektų, jis informuoja apie tai Komisiją. EIB ir Komisija kartu priima sprendimą dėl atitinkamų priemonių, kurių reikia imtis, taip pat, jei reikia, ir dėl projekto finansavimo sustabdymo. Tuo atveju, jei abi institucijos nesutaria, EIB vadovaujasi Komisijos rekomendacijomis.
Pakeitimas
38
Pasiūlymas dėl sprendimo
7 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. EIB išorės veiksmų atitiktis ES išorės politikos tikslams didinama siekiant EIB finansavimą labiau susieti su ES biudžeto ištekliais, ypač rengiant 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat palaikant nuolatinį ir sistemingą dialogą ir iš anksto keičiantis informacija apie:
1. EIB išorės veiksmų atitiktis ES išorės politikos tikslams didinama siekiant EIB finansavimą labiau susieti su ES biudžeto ištekliais, ypač rengiant 5 straipsnyje minimas veiklos gaires , apie kurias Parlamentas informuojamas iš anksto , taip pat palaikant nuolatinį ir sistemingą dialogą ir iš anksto keičiantis informacija apie:
Pakeitimas
39
Pasiūlymas dėl sprendimo
7 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
7a straipsnis
Europos Komisija ir EIVT pateikia bendrą galimos sąveikos ir didesnio veiksmingumo, kurio būtų galima pasiekti suartėjus EIB ir ERPB, tyrimą. Šiame tyrime aptariami įvairūs veiksmų planai, taip pat ir EIB ir ERPB susijungimas, ir jis turi būti pateiktas iki 2011 m. pabaigos.
Pakeitimas
40
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Siekiant kiek įmanoma padidinti sąveiką, bendradarbiavimą bei veiksmingumą ir užtikrinti priimtiną rizikos pasidalijimą ir projektų bei sektorių sąlygų suderinamumą, prireikus EIB finansavimo operacijos vis dažniau vykdomos bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis arba Europos dvišalėmis finansų institucijomis.
1. Siekiant kiek įmanoma padidinti sąveiką, bendradarbiavimą bei veiksmingumą ir užtikrinti priimtiną rizikos pasidalijimą ir projektų bei sektorių sąlygų suderinamumą, EIB finansavimo operacijos vis dažniau vykdomos bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis arba Europos dvišalėmis finansų institucijomis.
Pakeitimas
41
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas skatinamas vykdant koordinavimą, ypač pagal susitarimo memorandumus arba kitas ES regioninio bendradarbiavimo sistemas, prireikus sudarytus Komisijos, EIB ir įvairiuose regionuose veikiančių pagrindinių tarptautinių finansų institucijų bei Europos dvišalių finansų institucijų.
2. Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas bendradarbiavimas skatinamas vykdant koordinavimą, ypač pagal susitarimo memorandumus arba kitas ES regioninio bendradarbiavimo sistemas, prireikus sudarytus Komisijos, EIB ir įvairiuose regionuose veikiančių pagrindinių tarptautinių finansų institucijų bei Europos dvišalių finansų institucijų , kartu atsižvelgiant į EIVT kompetenciją .
Pakeitimas
42
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
8a straipsnis
Visuomenės dalyvavimas ir informacijos atskleidimas
1. EIB užtikrina, kad projekto vykdytojas surengtų veiksmingą informavimo procesą ir viešas konsultacijas dėl projekto vystymosi, aplinkos ir socialinių aspektų. EIB nustato visuomenės dalį, kuriai turi arba gali turėti poveikio EIB finansuojamas projektas.
2. EIB elektroniniu būdu ar per registrą bei vadovaudamasis taisyklėmis tiesiogiai pateikia visuomenei šiuos visų projektų, kuriems suteikiama ES garantija, dokumentus:
– projekto aprašymą ir (arba) santrauką;
– įvertinimo, stebėsenos ir ex-post vertinimo ataskaitas, kuriose įvertinamas projekto poveikis aplinkos, socialiniam, žmogaus teisių srities ir ekonominiam vystymuisi.
Prieinama ir platinti skirta informacija atitinkamai atnaujinama.
Pakeitimas
43
Pasiūlymas dėl sprendimo
9 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Taikant 1 dalį, Vakarų Krantui ir Gazos ruožui atstovauja Palestinos savivalda, o Kosovui pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999) − Jungtinių Tautų misija Kosove arba administracija, paskirta vadovaujantis šio sprendimo 5 straipsnyje nurodytomis gairėmis .
2. Taikant 1 dalį, Vakarų Krantui ir Gazos ruožui atstovauja Palestinos savivalda, o Kosovui pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244 (1999) − Jungtinių Tautų misija Kosove arba Kosovo Respublikos vyriausybė .
Pakeitimas
44
Pasiūlymas dėl sprendimo
9 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4. EIB, konsultuodamasis su Komisija, parengia aiškią ir skaidrią finansavimo šaltinio pasirinkimo politiką operacijoms, kurioms gali būti taikoma ir ES garantija, ir EIB finansavimas savo rizika.
4. EIB, sutaręs su Komisija, parengia aiškią ir skaidrią finansavimo šaltinio pasirinkimo politiką operacijoms, kurioms gali būti taikoma ir ES garantija, ir EIB finansavimas savo rizika.
Pakeitimas
45
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje.
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas programos, projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus , ypač daug dėmesio skiriant susijusiems strategijos „ES 2020“ tikslams . Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, apie tai, kaip rengdamas finansuojamus projektus ir vykdydamas jų stebėseną EIB atsižvelgia į aplinkos ir socialinį tvarumą, veiksmingumą, efektyvumą ir projektų bei finansavimo operacijų poveikį, taip pat apie bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Ataskaitoje taip pat pateikiamas EIB žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių politikos, susijusios su jo veikla ne ES, įvertinimas. Joje taip pat yra specialus skirsnis, skirtas išsamiam priemonių, kurias EIB įgyvendino siekdamas laikytis šio įgaliojimo 1 straipsnio 2 dalies nuostatų, pagal kurias garantija netaikoma jokiai operacijai, kuri sudarytų sąlygas bet kokių formų mokesčių vengimui ir tiesiogiai arba netiesiogiai prie jo prisidėtų, ypatingą dėmesį skiriant EIB operacijoms, kurias vykdant pasitelkiamos finansinės priemonės, esančios lengvatinių mokesčių centruose.
Pakeitimas
46
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Kad tinkamai laikytųsi 6 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytų reikalavimų, ne vėliau kaip iki 2012 m. liepos 1 d. EIB pateikia Komisijai išsamų daugiametį jo veiklai ne ES skiriamų žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių koregavimo ir didinimo planą.
Pakeitimas
47
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 5 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5a. EIB savo metinėje ataskaitoje pateikia pakartotinį EIB ir Europos ombudsmeno susitarimo memorandumo veikimo įvertinimą.
Pakeitimas
48
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
10a straipsnis
Įsteigiamas nepriklausomas patariamasis organas, į kurį ypač įeitų vyriausybių, mokslo įstaigų, profesinių sąjungų, verslo įmonių ir ne pelno organizacijų atstovai. Šis patariamasis organas visus metus valdybai teiks patarimus.
Pakeitimas
49
Pasiūlymas dėl sprendimo
12 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
EIB ir Komisija sudaro garantijos susitarimą, kuriame pateikiamos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su ES garantija.
EIB ir Komisija sudaro garantijos susitarimą, kuriame pateikiamos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su ES garantija , ir atitinkamai apie tai informuoja Europos Parlamentą .
Pakeitimas
50
Pasiūlymas dėl sprendimo
1 priedas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
A. Narystės siekiančios šalys – 8 700 000 000 EUR ;
A. Narystės siekiančios šalys – 9 166 000 000 EUR ;
B. Kaimynystės ir partnerystės šalys – 12 400 000 000 EUR ;
B. Kaimynystės ir partnerystės šalys – 13 078 000 000 EUR ;
preliminariai suskirstyta į tokias dalis:
preliminariai suskirstyta į tokias dalis:
(a) Viduržemio jūros regiono šalys – 8 700 000 000 EUR ;
(a) Viduržemio jūros regiono šalys – 9 114 000 000 EUR ;
(b) Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija – 3 700 000 000 EUR ;
(b) Rytų Europa, Pietų Kaukazas ir Rusija – 3 964 000 000 EUR ;
C. Azija ir Lotynų Amerika – 3 800 000 000 EUR ;
C. Azija ir Lotynų Amerika – 3 837 000 000 EUR ;
preliminariai suskirstyta į tokias dalis:
preliminariai suskirstyta į tokias dalis:
(a) Lotynų Amerika – 2 800 000 000 EUR;
(a) Lotynų Amerika – 2 800 000 000 EUR;
(b) Azija (įskaitant Centrinę Aziją) – 1 000 000 000 EUR ;
(b) Azija (įskaitant Centrinę Aziją) – 1 037 000 000 EUR ;
D. Pietų Afrikos Respublika – 900 000 000 EUR.
D. Pietų Afrikos Respublika – 900 000 000 EUR.
Pagal bendrojo įgaliojimo regionams nustatytą viršutinę ribą EIB valdymo organai gali nuspręsti iki 10 % regioninės viršutinės ribos sumos perskirstyti tarp preliminarių regionų viršutinių ribų dalių.
Pagal bendrojo įgaliojimo regionams nustatytą viršutinę ribą EIB valdymo organai gali nuspręsti iki 10 % regioninės viršutinės ribos sumos perskirstyti tarp preliminarių regionų viršutinių ribų dalių.
Pakeitimas
51
Pasiūlymas dėl sprendimo
II priedo A punkto 1 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Kroatija, Turkija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija.
Kroatija, Turkija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija , Islandija .
Pakeitimas
52
Pasiūlymas dėl sprendimo
II priedo A punkto 2 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija, Kosovas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244 (1999) , Islandija.
Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija, Kosovas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244 (1999).
Pakeitimas
53
Pasiūlymas dėl sprendimo
II priedo B punkto 1 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Alžyras, Egiptas, Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, Izraelis, Jordanija, Libanas, Libija, Marokas, Sirija, Tunisas.
Alžyras, Egiptas, Vakarų Krantas ir Gazos ruožas, Izraelis, Jordanija, Libanas, Libija (*) , Marokas, Sirija, Tunisas.
Pakeitimas
54
Pasiūlymas dėl sprendimo
II priedo B punkto 2 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Rytų Europa: Moldovos Respublika, Ukraina, Baltarusija;
Rytų Europa: Moldovos Respublika, Ukraina, Baltarusija (*) ;
Pakeitimas
55
Pasiūlymas dėl sprendimo
II priedo C punkto 2 dalies pirma pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Azija (išskyrus Centrinę Aziją): Afganistanas (*), Bangladešas, Butanas (*), Brunėjus, Kambodža, Kinija (įskaitant Honkongo ir Makao specialiuosius administracinius regionus), Indija, Indonezija, Irakas, Pietų Korėja, Laosas, Malaizija, Maldyvai, Mongolija, Nepalas, Pakistanas, Filipinai, Singapūras, Šri Lanka, Taivanas (*), Tailandas, Vietnamas, Jemenas.
Azija (išskyrus Centrinę Aziją): Afganistanas (*), Bangladešas, Butanas (*), Brunėjus, Kambodža (*) , Kinija (įskaitant Honkongo ir Makao specialiuosius administracinius regionus), Indija, Indonezija, Irakas, Pietų Korėja, Laosas, Malaizija, Maldyvai, Mongolija, Nepalas, Pakistanas, Filipinai, Singapūras, Šri Lanka, Taivanas (*), Tailandas, Vietnamas, Jemenas (*) .
PROCEDŪRA
Pavadinimas
ES garantijos suteikimas Europos investicijų bankui paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
Nuorodos
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Atsakingas komitetas
BUDG
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
AFET
19.5.2010
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
Vincent Peillon
17.3.2010
Svarstymas komitete
5.10.2010
27.10.2010
Priėmimo data
28.10.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
47
0
2
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Gabriele Albertini, Pino Arlacchi, Franziska Katharina Brantner, Frieda Brepoels, Elmar Brok, Arnaud Danjean, Mário David, Marietta Giannakou, Ana Gomes, Andrzej Grzyb, Takis Hadjigeorgiou, Anneli Jäätteenmäki, Tunne Kelam, Andrey Kovatchev, Eduard Kukan, Vytautas Landsbergis, Sabine Lösing, Ulrike Lunacek, Kyriakos Mavronikolas, María Muñiz De Urquiza, Annemie Neyts-Uyttebroeck, Raimon Obiols, Kristiina Ojuland, Ria Oomen-Ruijten, Pier Antonio Panzeri, Vincent Peillon, Alojz Peterle, Hans-Gert Pöttering, José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra, Nikolaos Salavrakos, Jacek Saryusz-Wolski, Werner Schulz, Adrian Severin, Charles Tannock, Zoran Thaler, Geoffrey Van Orden, Kristian Vigenin, Graham Watson
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Christian Ehler, Georgios Koumoutsakos, Barbara Lochbihler, Norbert Neuser, Vittorio Prodi, Jacek Protasiewicz, Potito Salatto, Judith Sargentini, Marietje Schaake, Traian Ungureanu, Renate Weber
10.11.2010
vystymosi komitEto nuomonė nuomonė
pateikta Biudžeto komitetui
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
( COM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Nuomonės referentas:
Thijs Berman
TRUMPAS PAGRINDIMAS
Lisabonos sutarties 208 straipsnyje teigiama, kad Sąjunga privalo „atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“. Tai ES įsipareigojimas vengti politikos, kuri pakenktų jos naudingam darbui vystomojo bendradarbiavimo srityje, ir tęsti veiksmus visose politikos srityse, kurie būtų naudingi besivystančioms šalims. Šis įsipareigojimas taikomas visoms ES institucijoms, įskaitant EIB.
Dauguma valstybių, kurios turi teisę dalyvauti programoje pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimą, yra besivystančios šalys.
Todėl suprantama, kad vienas iš pagrindinių tikslų pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimą yra skurdo mažinimas. Be to, EIB turi suderinti savo išorės veiksmus su Europos bendro sutarimo dėl vystymosi nuostatomis.
Siekiant šio tikslo reikės iš esmės pakeisti mąstymą bankų struktūrose ir gerokai pertvarkyti jų darbą. Jei šis taktikos pakeitimas bus sėkmingas, EIB prireiks papildomų žmogiškųjų išteklių ir kompetencijos vystymosi srityje.
Siekdamas didesnio veiksmų suderinamumo EIB turėtų užsibrėžti ilgalaikį tikslą – suderinti veiklos gaires visose besivystančiose šalyse, kitaip tariant, turėtų siekti plačių bendrų teminių tikslų ir pagal išorės įgaliojimą, ir Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno valstybėse.
Pagrindinis dėmesys – skurstantiems ir nepasiturintiems
Ekonominis nuosmukis pablogino visų pasaulio valstybių padėtį. Tačiau jis labiausiai paveikė neturtingas šalis, o pačią aukščiausią kainą moka neturtingiausios ir nepalankiausioje padėtyje esančios asmenų grupės.
Todėl EIB turėtų apsvarstyti galimybę suteikti daugiau išorės paskolų Azijos (jose gyvena daugiau kaip du trečdaliai neturtingiausių pasaulio žmonių) ir Lotynų Amerikos šalims, taip pat užtikrinti, kad jo projektai veiksmingai mažintų skurdą.
Be to, EIB turėtų dėti konkrečias pastangas siekdamas užtikrinti, kad nepalankioje padėtyje esančių asmenų grupės, kaip antai etninės mažumos, moterys ir smulkūs ūkininkai, turėtų vienodas teises gauti kreditus, ypač todėl, kad paskolos šioms bendruomenėms dažnai turi daugialypį poveikį.
Pageidautina, kad EIB daugiau paskolų teiktų nedidelės rizikos šalims nesinaudodamas ES garantija, o ja naudotųsi teikdamas daugiau paskolų besivystančioms šalims, kuriose rizika gali būti aukštesnė.
Prieiga prie kreditų ir mikrofinansų
Apie tris milijardus neturtingų žmonių, t. y. maždaug pusė pasaulio gyventojų, neturi prieigos prie pagrindinių finansinių paslaugų, pvz., kreditavimo, taupymo ir draudimo paslaugų. Pastaruoju metu pradėta taikyti daugybė pažangių programų (pvz., banko paslaugos teikiamos pasinaudojant mobiliaisiais telefonais Afrikoje), kurios palengvina prieigą prie kreditų ir mikrofinansų, netgi itin mažomis apimtimis; tai daugeliui žmonių suteikia galimybę pasirūpinti savimi ir savo šeimomis, taip pat skatina ekonomikos augimą ir kuria darbo vietas. Mikrofinansai, kurie yra palyginti maža investicija, gali padėti atskleisti didžiulį besivystančių šalių potencialą, pasiūlyti išeitį iš skurdo ir suteikti galimybę ištrūkti iš užburto paramos ir priklausomybės rato.
Todėl EIB turėtų dėti daugiau pastangų besivystančiose šalyse skatindamas neturtingųjų prieigą prie kreditų, taupymo ir draudimo paslaugų, į šį darbą įtraukdamas kaimo plėtros bankus, kooperatinius bankus ir kitas mikrofinansų institucijas. Turėtų būti siekiama užpildyti dideles įprastų finansinių institucijų paliktas spragas.
Klimato kaita
Sveikintina, kad papildoma dviejų milijardų eurų suma skiriama kovai su klimato kaita. Tačiau be šių paskolų turi būti teikiama ir kita parama, kaip numatyta Kopenhagoje vykusios JT Klimato kaitos konferencijos ES prisiimtuose įsipareigojimuose.
Koordinavimas ir bendradarbiavimas
Viena didžiausių kliūčių, kliudančių ES veiksmingai bendradarbiauti su besivystančiomis šalimis, pastaruoju laikotarpiu buvo daugybės naujų, tačiau šiek tiek skirtingo pobūdžio ir skirtingai veikiančių bei skirtingus reikalavimus taikančių rinkos veikėjų ir agentūrų atsiradimas. Todėl būtinas EIB ir kitų tarptautinių finansinių institucijų bei daugiašalių plėtros bankų glaudus bendradarbiavimas ir veiksmingas darbo pasidalijimas.
Siekiant maksimalaus poveikio, EIB išorės veikla turi būti suderinta su Komisijos paramos plėtrai politika ir su naujosios išorės veiksmų tarnybos veikla. Vadinasi, reikia glaudžiau bendradarbiauti ES lygmeniu. Be to, EIB turėtų ieškoti galimybių stiprinti savo paskolų daromą poveikį jas derinant su ES garantijomis.
Skaidrumas
Dėl neteisėto kapitalo nutekėjimo besivystančios šalys kasmet patiria milijardus dolerių nuostolių negautų įplaukų pavidalu. EIB turėtų remtis savo dabartiniu geros praktikos kodeksu ir visapusiškai skatinti visus paskolų gavėjus užtikrinti didžiausią skaidrumą atskleidžiant pelno ir sumokėtų mokesčių sumas, informaciją pateikiant pagal atskiras šalis.
Parlamentinė priežiūra
Siekiant išlaikyti EIB veiksmų demokratinį teisėtumą, išplėsta EIB išorės misija turi būti suderinta su geresne parlamentine priežiūra. Todėl EIB turėtų pagerinti ataskaitų teikimo Europos Parlamentui tvarką visais aspektais, kurie įeina į jo įgaliojimų sritį – pradedant veiklos gairėmis ir bendra politika ir baigiant praktiniu įgyvendinimu, įskaitant projektų vertinimą pagal aspektus, susijusius su plėtra, ir jų atitiktį socialiniams, aplinkos apsaugos ir pagarbos žmogaus teisėms kriterijams.
PAKEITIMAI
Vystymosi komitetas ragina atsakingą Biudžeto komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl sprendimo
11 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(11) Siekiant padidinti įgaliojimo nuoseklumą, EIB išorės finansavimo veikla labiau remti ES politikos kryptis ir užtikrinti kuo didesnę naudą paramos gavėjams, šiame sprendime turėtų būti nustatyti EIB finansavimo operacijų įgaliojimo visose reikalavimus atitinkančiose šalyse horizontalieji aukšto lygio tikslai pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB yra pavykę pasiekti gerų rezultatų. Todėl visuose regionuose, kuriems taikomas šis sprendimas, EIB turėtų finansuoti projektus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros (ypač transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančią energiją, energetinio saugumo, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT)) srityse bei vietos privačiojo sektoriaus plėtros srityje, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ) . Šiose srityse šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, turėtų būti prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas.
(11) Siekiant padidinti įgaliojimo nuoseklumą, EIB išorės finansavimo veikla labiau remti ES politikos kryptis ir užtikrinti kuo didesnę naudą paramos gavėjams, šiame sprendime turėtų būti nustatyti EIB finansavimo operacijų įgaliojimo visose reikalavimus atitinkančiose šalyse horizontalieji aukšto lygio tikslai pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB yra pavykę pasiekti gerų rezultatų. Todėl visuose regionuose, kuriems taikomas šis sprendimas, EIB turėtų finansuoti projektus vietos privačiojo sektoriaus plėtros srityje, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ) ir projektus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros (ypač transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančią energiją, energetinio saugumo, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT)) srityse. Šiose srityse šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, turėtų būti prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas.
Pagrindimas
Vietos privatusis sektorius ir MVĮ atlieka svarbų vaidmenį šalies ekonominio ir socialinio vystymosi srityje.
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl sprendimo
12 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(12) Be to , EIB finansavimo operacijos turėtų prisidėti prie bendrųjų principų, kuriais grindžiami ES išorės veiksmai, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, – demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimo ir įtvirtinimo , taip pat prie tarptautinių aplinkosaugos susitarimų , kurias yra pasirašiusi ES, įgyvendinimo . Ypač atsižvelgiant į besivystančias 9 šalis, EIB finansavimo operacijomis reikėtų skatinti: tvarų ekonominį ir socialinį šių šalių, ypač pačių skurdžiausių, vystymąsi, jų sklandžią ir laipsnišką integraciją į pasaulio ekonomiką, kovą su skurdu, taip pat prisidėti prie tikslų, kuriems ES pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose tarptautinėse organizacijose, siekimo. EIB turėtų palaipsniui sukurti atitinkamas priemones šiems reikalavimams deramai tenkinti.
(12) Apskritai , EIB finansavimo operacijos turėtų prisidėti prie bendrųjų principų, kuriais grindžiami ES išorės veiksmai, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, kaip antai demokratijos ir teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimas ir įtvirtinimas , įgyvendinimo ir taip pat turėtų užtikrinti, kad būtų siekiami tikslai, kuriems ES pritarė Jungtinėse Tautose ir kitose kompetentingose tarptautinėse organizacijose, taip pat laikomasi įsipareigojimų, susijusių su tarptautiniais aplinkosaugos susitarimais , kuriuos ES yra pasirašiusi. Visų pirma besivystančiose šalyse prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas turėtų būti skurdo mažinimas skatinant tvarų ekonominį ir socialinį šių šalių vystymąsi ir siekiant svarbiausio tikslo – visiškai pašalinti skurdą; ir jų sklandi ir laipsniška integracija į pasaulio ekonomiką; EIB turėtų visiems užtikrinti vienodą prieigą prie finansinių paslaugų, ypač nepalankioje padėtyje esančioms asmenų grupėms, kaip antai tautinėms mažumoms, ūkininkams ir moterims . Siekiant deramai patekinti šiuos reikalavimus, Taryba turėtų užtikrinti, kad EIB būtų numatyta daugiau lėšų ir darbuotojų .
Pagrindimas
Under the Lisbon Treaty, development cooperation has been recognized as one of the elements of the EU's external action. The reduction of poverty has been recognized as the principle aim for development cooperation policy. The EU is thus required to take account of the objective of poverty reduction and eradication in all actions likely to affect developing countries. The external mandate of the EIB should reflect the EU policy objectives in third countries. It is logical that EIB investments in developing countries should aim at the reduction of poverty by fostering sustainable economic, social and environmental development and by guaranteeing access to financial services for those who can not access financial services under normal market circumstances. The EIB needs more resources and staff in order to meet the requirements as set out under the Treaty of Lisbon. The internal capacity of the EIB needs to be strengthened and thus additional resources are needed.
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl sprendimo
13 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13) Pagal šį sprendimą EIB turėtų daugiau dėmesio skirti vystymuisi glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir laikydamasis Europos konsensuso dėl vystymosi principų. Tai turėtų būti įgyvendinama imantis konkrečių priemonių, visų pirma stiprinant EIB gebėjimą vertinti projektų socialinius ir vystymosi aspektus, įskaitant žmogaus teises ir su konfliktais susijusią riziką, bei skatinti vietos konsultacijas. Be to, EIB turėtų daugiau dėmesio skirti tiems sektoriams, kuriuose turi sukaupęs didelės patirties vykdydamas finansavimo operacijas ES ir kurie toliau skatins atitinkamos šalies vystymąsi, kaip antai aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, tvaraus transporto ir klimato kaitos švelninimo, visų pirma atsinaujinančios energijos srityje. EIB taip pat turėtų palaipsniui aktyvinti veiklą sveikatos apsaugos ir švietimo, taip pat prisitaikymo prie klimato kaitos srityse, tam tikrais atvejais bendradarbiaudamas su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) ir Europos dvišalėmis finansų institucijomis (EDFI). Tam reikės galimybių lengvatinėmis sąlygomis naudotis ištekliais ir palaipsniui didinti žmogiškuosius išteklius, skiriamus EIB išorės veiklai. EIB veikla taip pat turėtų papildyti ES tikslus ir prioritetus, susijusius su institucijų stiprinimu ir sektorių reformomis. Galiausiai EIB turėtų nustatyti veiklos rodiklius, kurie būtų susieti su projektų vystymosi aspektais ir jų rezultatais.
(13) Pagal šį sprendimą EIB, laikydamasis Europos konsensuso dėl vystymosi principų, turėtų daugiau dėmesio skirti vystymuisi glaudžiai bendradarbiaudamas su Komisija ir demokratiškai kontroliuojamas Europos Parlamento . Tai turėtų būti įgyvendinama imantis konkrečių priemonių, visų pirma stiprinant EIB gebėjimą vertinti projektų socialinius ir vystymosi aspektus, įskaitant žmogaus teises ir su konfliktais susijusią riziką, bei skatinti vietos konsultacijas. Be to, EIB turėtų daugiau dėmesio skirti tiems sektoriams, kurie toliau skatins atitinkamos šalies vystymąsi, kaip antai prieigos prie finansinių paslaugų MVĮ ir mikroįmonėms, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, tvaraus transporto ir klimato kaitos švelninimo, visų pirma atsinaujinančios energijos srityje. EIB taip pat turėtų palaipsniui aktyvinti veiklą sveikatos apsaugos ir švietimo, taip pat prisitaikymo prie klimato kaitos srityse, tam tikrais atvejais bendradarbiaudamas su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis (TFI) ir Europos dvišalėmis finansų institucijomis (EDFI). Tam reikės galimybių lengvatinėmis sąlygomis naudotis ištekliais ir didinti specialiuosius žmogiškuosius išteklius, skiriamus EIB išorės veiklai. EIB veikla taip pat turėtų papildyti ES tikslus ir prioritetus, susijusius su institucijų stiprinimu ir sektorių reformomis. Galiausiai EIB turėtų nustatyti veiklos rodiklius, kurie būtų susieti su projektų vystymosi aspektais ir jų rezultatais.
Pagrindimas
Siekiant visiems užtikrinti vienodą prieigą prie finansinių paslaugų besivystančiose šalyse, mikroįmones reikia įtraukti į galimų EIB investicijų gavėjų sąrašą. Remiantis Komisijos
rekomendacija 96/280/E B , mikroįmonės yra atskira verslo kategorija, panašaus pobūdžio kaip mažos ir vidutinės įmonės, ir apibūdinamos kaip įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 10 darbuotojų.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl sprendimo
13 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
13a) EIB turėtų persvarstyti savo politiką lengvatinėse zonose esančių finansinių centrų atžvilgiu ir dar labiau nei pagal EBPO sąrašą reikalauti vienodų sąlygų bei atsižvelgti į visas jurisdikcijas, kurios galbūt leidžia besivystančiose šalyse išvengti mokesčių ar juos nuslėpti. EIB turėtų užtikrinti, kad jo remiami projektai nebūtų vykdomi slaptose jurisdikcijose, kaip apibrėžiama Finansinio slaptumo rodyklėje. Siekiant užtikrinti tinkamą įgyvendinimą, visi paramos gavėjai turėtų pasirašyti įpareigojantį susitarimą, pagal kurį jiems būtų draudžiama naudotis slaptų jurisdikcijų paslaugomis ir tuo pat metu gauti paramą iš EIB. Jei parama teikiama finansiniams tarpininkams, EIB turėtų užtikrinti, kad visi remiami bankai ir kiti finansiniai tarpininkai taikytų griežtas apsaugos nuo naudojimosi lengvatinėse zonose esančių finansinių centrų paslaugomis priemones. Taip pat turėtų būti paviešinama finansinio turto faktiškoji nuosavybė.
Pagrindimas
Esamas EBPO nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašas grindžiamas nepakankamai tvirtais kriterijais, kaip antai 12-os sutarčių dėl keitimosi informacija pasirašymu. Šito visiškai nepakanka, ir daugelis specialistų kreipiasi prašydami nustatyti griežtesnius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima apibrėžti slaptas jurisdikcijas. Mokesčių teisingumo tinklas ir Finansinio slaptumo rodyklės rengėjai pateikė alternatyvių kriterijų metodiką. Europos Parlamentas jau ragino, kad EIB investuodamas į besivystančias šalis per vadinamuosius mokesčių rojus taikytų kriterijus, griežtesnius už tuos, kuriuos taiko EBPO.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl sprendimo
23 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(23) Bendrojo įgaliojimo tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės bus numatytos regioninėse veiklos gairėse, kurias Komisija parengs kartu su EIB, prireikus politikos klausimais konsultuodamiesi su EIVT. Šių gairių išeities tašku turėtų būti platesnė ES politikos programa kiekvienam regionui, jos turėtų atitikti ES šalių strategijas ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose. Gairės turėtų būti teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę Komisijos atskaitomybės apie EIB išorės įgaliojimą procedūrą.
(23) Bendrojo įgaliojimo tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės bus numatytos regioninėse veiklos gairėse, kurias Komisija parengs kartu su EIB, prireikus politikos klausimais konsultuodamiesi su EIVT. Šių gairių išeities tašku turėtų būti platesnė ES politikos programa kiekvienam regionui, jos turėtų atitikti ES šalių strategijas ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose. Gairės teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę Komisijos atskaitomybės apie EIB išorės įgaliojimą procedūrą.
Pagrindimas
Būtina, kad Europos Parlamentas būtų informuotas keletą kartų, jei to reikalauja aplinkybės.
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl sprendimo
29 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(29) Vykdydamas finansavimo operacijas ne ES, kurios patenka į šio sprendimo taikymo sritį, EIB turėtų stengtis dar labiau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su TFI ir EDFI, kai tinka, įskaitant tam tikrais atvejais bendradarbiavimą dėl sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendrą finansavimą ir dalyvavimą pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose pagalbos koordinavimą ir veiksmingumą. Minėtos pastangos turėtų būti grindžiamos EIB ir kitų institucijų tarpusavio sąveika, ir reikėtų, kad EIB bei kitos finansų institucijos veiksmingai įgyvendintų lygiavertes pastangas. EIB finansavimo įgyvendinimo Rytų kaimynystės ir partnerystės šalyse, Centrinėje Azijoje ir Turkijoje sąlygos yra nustatytos trišaliuose susitarimo memorandumuose, sudarytuose Komisijos, EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko.
(29) Vykdydamas finansavimo operacijas ne ES, kurios patenka į šio sprendimo taikymo sritį, EIB turėtų stengtis dar labiau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su TFI ir EDFI, įskaitant tam tikrais atvejais bendradarbiavimą dėl sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendrą finansavimą ir dalyvavimą pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose pagalbos koordinavimą ir veiksmingumą. Minėtos pastangos turėtų būti grindžiamos EIB ir kitų institucijų tarpusavio sąveika, ir reikėtų, kad EIB bei kitos finansų institucijos veiksmingai įgyvendintų lygiavertes pastangas. EIB finansavimo įgyvendinimo Rytų kaimynystės ir partnerystės šalyse, Centrinėje Azijoje ir Turkijoje sąlygos yra nustatytos trišaliuose susitarimo memorandumuose, sudarytuose Komisijos, EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl sprendimo
30 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(30) Reikėtų gerinti EIB atskaitomybę ir informacijos Komisijai teikimą siekiant sudaryti galimybes Komisijai pagerinti jos metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į veiklos gaires ir skirsniai apie ES politiką atitinkančią pridėtinę vertę, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Jei būtina, ataskaitoje turi būti nurodyti esminiai aplinkybių pokyčiai, pateisinantys tolimesnius įgaliojimo pakeitimus iki laikotarpio pabaigos.
(30) Reikėtų gerinti EIB atskaitomybę ir informacijos Komisijai teikimą siekiant sudaryti galimybes Komisijai pagerinti jos metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į veiklos gaires ir skirsniai apie ES politiką atitinkančią pridėtinę vertę, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinti projektų socialiniai ir vystymosi aspektai. Jei būtina, ataskaitoje turi būti nurodyti esminiai aplinkybių pokyčiai, pateisinantys tolimesnius įgaliojimo pakeitimus iki laikotarpio pabaigos.
Pakeitimas
8
Pasiūlymas dėl sprendimo
1 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. ES garantija gali būti skiriama EIB paskoloms ir paskolų garantijoms, suteiktoms šiame sprendime nurodytose šalyse vykdomiems investiciniams projektams pagal EIB taisykles ir procedūras remiant atitinkamus ES užsienio politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas (EIB finansavimo operacijos).
2. ES garantija gali būti skiriama EIB paskoloms ir paskolų garantijoms, suteiktoms šiame sprendime nurodytose šalyse vykdomiems investiciniams projektams pagal EIB taisykles ir procedūras , įskaitant EIB socialinių ir aplinkos apsaugos standartų ataskaitą, ir remiant atitinkamus ES užsienio politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas (EIB finansavimo operacijos).
Pakeitimas
9
Pasiūlymas dėl sprendimo
3 straipsnio 1 dalies a punktas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
a) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, kaip apibrėžta 2 straipsnio 4 dalyje,
a) vietos privačiojo sektoriaus plėtra, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones.
b) socialinės ir ekonominės infrastruktūros, įskaitant transporto, energetikos, aplinkosaugos infrastruktūrą bei informacinių ir ryšių technologijas (IRT), vystymas,
b) socialinės ir ekonominės infrastruktūros, įskaitant transporto, energetikos, aplinkosaugos infrastruktūrą bei informacinių ir ryšių technologijas (IRT), vystymas,
c) vietos privačiojo sektoriaus plėtra, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones.
c) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos, kaip apibrėžta 2 straipsnio 4 dalyje,
Pakeitimas
10
Pasiūlymas dėl sprendimo
3 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Skurdo mažinimas kuriant tvarią ekonomiką ir skatinant socialinę plėtrą turi būti pagrindinis EIB finansinės veiklos besivystančiose šalyse 1 tikslas.
________
1 Kaip apibrėžta EBPO OVP gaunančių šalių (kurioms priskiriamos mažiausiai išsivysčiusios šalys, nedideles pajamas gaunančios šalys ir vidutines pajamas gaunančios šalys) sąraše.
Pagrindimas
Under the Lisbon Treaty, development cooperation has been recognized as one of the elements of the EU's external action. The reduction of poverty has been recognized as the principle aim for development cooperation policy. The EU is thus required to take account of the objective of poverty reduction and eradication in all actions likely to affect developing countries. The external mandate of the EIB should reflect the EU policy objectives in third countries. It is not more than logical that EIB investments in developing countries should aim at the reduction of poverty by fostering sustainable economic, social and environmental development and by guaranteeing access to financial services for those who can not access financial services under normal market circumstances.
Pakeitimas
11
Pasiūlymas dėl sprendimo
5 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Komisija kartu su EIB parengia EIB finansavimo pagal šį sprendimą regionines veiklos gaires. Rengdami šias gaires, Komisija ir EIB prireikus politikos klausimais konsultuosis su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Šių veiklos gairių tikslas – užtikrinti, kad ES politika būtų remiama EIB teikiamu finansavimu, o jas rengiant kaip išeities taškas bus Komisijos ir tam tikrais atvejais EIVT nustatyta platesnė ES regioninės politikos programa. Veiklos gairėmis visų pirma bus užtikrinta, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijas ir Tarybos sprendimus bei išvadas. Komisija informuos Europos Parlamentą ir Tarybą apie nustatytas gaires . Laikydamasis veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą.
1. Komisija kartu su EIB parengia EIB finansavimo pagal šį sprendimą regionines veiklos gaires. Rengdami šias gaires, Komisija ir EIB politikos klausimais konsultuojasi su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Šių veiklos gairių tikslas – užtikrinti, kad ES politika būtų remiama EIB teikiamu finansavimu, o jas rengiant kaip išeities taškas bus Komisijos ir tam tikrais atvejais EIVT nustatyta platesnė ES regioninės politikos programa. Veiklos gairėmis visų pirma bus užtikrinta, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijas , Tarybos sprendimus bei išvadas ir Europos bendrą sutarimą dėl vystymosi . Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia nustatytų gairių ataskaitą . Laikydamasis veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą.
Pakeitimas
12
Pasiūlymas dėl sprendimo
5 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. EIB finansavimo operacijų atitikties ES išorės politikos tikslams stebėsena vykdoma pagal 10 straipsnį.
2. EIB finansavimo operacijų atitikties ES išorės politikos tikslams stebėsena vykdoma pagal 10 straipsnį. EIB nustato veiksmingumo rodiklius, susijusius su vystymusi, aplinkos apsauga, finansuojamų projektų žmogaus teisių aspektais, taip pat atsižvelgia į rodiklius, nustatytus pagal Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, siekiant palengvinti minėtą stebėseną.
Pakeitimas
13
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. EIB atlieka išsamų projektų, kuriems suteikiama ES garantija, su vystymusi susijusių aspektų patikrinimą. EIB taisyklės ir procedūros apima būtinas nuostatos dėl projektų aplinkosauginio ir socialinio poveikio ir aspektų, susijusių su žmogaus teisėmis, įvertinimo siekiant užtikrinti, kad pagal šį sprendimą būtų remiami tik ekonominiu, finansiniu, aplinkosauginiu ir socialiniu požiūriu tvarūs projektai.
1. EIB atlieka išsamų projektų, kuriems suteikiama ES garantija, su vystymusi susijusių aspektų patikrinimą. EIB taisyklės ir procedūros apima būtinas nuostatas dėl projektų aplinkosauginio ir socialinio poveikio ir aspektų, susijusių su žmogaus teisėmis, įvertinimo siekiant užtikrinti, kad pagal šį sprendimą būtų remiami tik ekonominiu, finansiniu, aplinkosauginiu ir socialiniu požiūriu tvarūs projektai. Komisija kasmet pateikia Europos Parlamentui išsamaus patikrinimo rezultatų ataskaitą.
Pagrindimas
Išsamus patikrinimas yra EIB projektų vertinimo pagrindas. Kad Europos Parlamentas galėtų veiksmingiau patikrinti EIB investicijų skaidrumą, Komisija turi pateikti išsamią ir aiškią informaciją apie išsamaus patikrinimo rezultatus.
Pakeitimas
14
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex-ante vertinimo, EIB turėtų stiprinti stebėseną projekto įgyvendinimo metu , įskaitant projekto poveikį vystymuisi .
2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex-ante vertinimo, EIB turi vykdyti išsamią stebėseną įgyvendinant projektą , įskaitant jo poveikį vystymuisi , aplinkos apsaugai ir žmogaus teisėms. Į stebėseną turi įeiti finansinių tarpininkų veikla. Stebėsenos rezultatai reguliariai skelbiami viešai.
Pakeitimas
15
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. EIB persvarsto savo politiką lengvatinėse zonose esančių finansinių centrų atžvilgiu ir dar labiau nei pagal EBPO sąrašus reikalauja vienodų sąlygų bei atsižvelgia į visas jurisdikcijas, kurios galbūt besivystančiose šalyse leidžia išvengti mokesčių ar juos nuslėpti.
Pagrindimas
Esamas EBPO nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašas grindžiamas nepakankamai tvirtais kriterijais, kaip antai 12-os sutarčių dėl keitimosi informacija pasirašymu. Šito visiškai nepakanka, ir daugelis specialistų kreipiasi prašydami nustatyti griežtesnius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima apibrėžti slaptas jurisdikcijas. Mokesčių teisingumo tinklas ir Finansinio slaptumo rodyklės rengėjai pateikė alternatyvių kriterijų metodiką. Europos Parlamentas jau ragino, kad EIB investuodamas į besivystančias šalis per vadinamuosius mokesčių rojus taikytų kriterijus, griežtesnius už tuos, kuriuos taiko EBPO.
Pakeitimas
16
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
10a straipsnis
Slaptos jurisdikcijos
EIB užtikrina, kad visi remiami bankai ir kiti finansiniai tarpininkai taiko griežtas apsaugos nuo slaptų jurisdikcijų naudojimo priemones.
Pagrindimas
Esamas EBPO nebendradarbiaujančių jurisdikcijų sąrašas grindžiamas nepakankamai tvirtais kriterijais, kaip antai 12-os sutarčių dėl keitimosi informacija pasirašymu. Šito visiškai nepakanka, ir daugelis specialistų kreipiasi prašydami nustatyti griežtesnius kriterijus, pagal kuriuos būtų galima apibrėžti slaptas jurisdikcijas. Mokesčių teisingumo tinklas ir Finansinio slaptumo rodyklės rengėjai pateikė alternatyvių kriterijų metodiką. Europos Parlamentas jau ragino, kad EIB investuodamas į besivystančias šalis per vadinamuosius mokesčių rojus taikytų kriterijus, griežtesnius už tuos, kuriuos taiko EBPO.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
ES garantijos suteikimas Europos investicijų bankui paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
Nuorodos
COM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Atsakingas komitetas
BUDG
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
DEVE
19.5.2010
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
Thijs Berman
5.5.2010
Priėmimo data
9.11.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
17
0
3
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Thijs Berman, Corina Creţu, Nirj Deva, Charles Goerens, Catherine Grèze, András Gyürk, Eva Joly, Filip Kaczmarek, Gay Mitchell, Norbert Neuser, Bill Newton Dunn, Maurice Ponga, Birgit Schnieber-Jastram, Michèle Striffler, Alf Svensson, Eleni Theocharous, Ivo Vajgl, Anna Záborská, Iva Zanicchi
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Judith Sargentini
12.11.2010
TARPTAUTINĖS PREKYBOS KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Biudžeto komitetui
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
( COM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Nuomonės referentas: William Dartmouth (Dartmuto grafas)
TRUMPAS PAGRINDIMAS
1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
Europos Sąjunga suteikia Europos investicijų bankui (EIB) biudžeto garantiją, apimančią tam tikrą valstybinio arba politinio pobūdžio riziką, susijusią su EIB paskolų ir paskolų garantijų operacijomis, vykdomomis ne ES remiant ES išorės politikos tikslus. ES garantija EIB išorės operacijoms − tai veiksminga priemonė ES biudžeto lėšoms (sudarant išorės veiksmų Garantijų fondo, iš kurio skiriama ES garantija, atidėjinius) derinti su EIB nuosavais ištekliais remiantis EIB finansiniu pajėgumu, kartu užtikrinant, kad nenukentės EIB finansinė padėtis.
Naujame sprendime numatomi šie nauji elementai:
* 2 mlrd. EUR neprivalomo įgaliojimo, kuris sprendimu buvo perkeltas į rezervą, naudojimas. Šis neprivalomas įgaliojimas bus naudojamas ne didinant atskiras regionines viršutines ribas, bet kaip projektams, prisidedantiems prie kovos su klimato kaita visuose regionuose, kuriems taikomas sprendimas, skirtas įgaliojimas.
* Dabartinės operacijų, kurioms taikoma ES garantija, regioninių tikslų sistemos pakeitimas horizontaliaisiais aukšto lygio tikslais apimant visus regionus pagal išorės įgaliojimą. Šie aukšto lygio tikslai bus įtraukti į siūlomo sprendimo straipsnius ir apims klimato kaitos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros bei vietos privačiojo sektoriaus plėtros sritis.
* Komisijos kartu su EIB ir konsultuojantis su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) pagal išorės įgaliojimą kiekvienam regionui kuriamos veiklos gairės siekiant sustiprinti su bendraisiais aukšto lygio tikslais suderintos EIB veiklos vykdymo pagal išorės įgaliojimą ir ES regioninių strategijų ryšį.
* EIB gebėjimo remti ES vystymosi tikslus stiprinimas.
* EIB išorės įgaliojimo Islandijai, Baltarusijai, Libijai, Irakui ir Kambodžai naudojimas.
2. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 209 ir 212 straipsnių dvigubu teisiniu pagrindu.
3. SIŪLOMI PAKEITIMAI
EIB įsteigtas 1958 m. Romos sutartimi, kaip ilgalaikes paskolas teikiantis Europos Sąjungos bankas. Visų pirma EIB yra bankas, kuris turėtų vykdyti veiklą pagal įprastus komercijos ir bankininkystės principus. Remiantis veiklos strategija EIB siekia 1) finansuoti perspektyvius kapitalo projektus ir 2) skolintis kapitalo rinkose norint finansuoti šiuos projektus.
Turint mintyje šią strategiją, akivaizdu, kad ES garantija bankui yra išimtis. Reikėtų užtikrinti, kad garantija nelemtų jokių nukrypimų, susijusių su EIB operacijų patikimu finansų valdymu, o pats bankas būtų savarankiškas komerciniu požiūriu, vertindamas ir pasirinkdamas projektus, kuriuos finansuos.
Be to, Europos mokesčių mokėtojai turėtų žinoti apie riziką, susijusią su Sąjungos biudžetu ir kylančią dėl minėtųjų dažnai labai sudėtingų finansinių sprendimų. Taip pat reikėtų aiškiai nustatyti, kad turi būti laikomasi banko veiklos strategijos, o jokios vystymuisi skiriamos lėšos nebus teikiamos kaip EIB finansavimas.
AMENDMENTS
Tarptautinės prekybos komitetas ragina atsakingą Biudžeto komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl sprendimo
1 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(1) Europos investicijų bankas (EIB) nuo 1963 m. ne tik vykdo pagrindinę investicijų finansavimo Europos Sąjungoje misiją, bet ir ne Europos Sąjungoje vykdo operacijas remdamas ES išorės politikos kryptis. Tai leidžia ES biudžeto lėšas, skiriamas išorės regionams, papildyti EIB finansiniu pajėgumu pagalbą gaunančių valstybių naudai.
(1) Europos investicijų bankas (EIB) nuo 1963 m. ne tik vykdo pagrindinę investicijų finansavimo Europos Sąjungoje misiją, bet ir ne Europos Sąjungoje vykdo operacijas remdamas ES išorės politikos kryptis. Tai leidžia ES biudžeto lėšas, skiriamas išorės regionams, papildyti EIB finansiniu pajėgumu pagalbą gaunančių valstybių naudai. EIB operacijos, kuriomis remiamos ES išorės politikos kryptys, turėtų būti vykdomos laikantis patikimo finansų valdymo principų.
Pagrindimas
Pagal šį įgaliojimą vykdomos operacijos yra banko operacijos, garantuojamos Europos mokesčių mokėtojų lėšomis. Nepaisant politikos tikslų, sprendime turi būti numatyta pareiga finansiškai tvariai ir komerciškai atsakingai tvarkyti šias garantijas ir susijusias EIB operacijas.
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl sprendimo
1 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(1a) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 209 straipsnyje kartu su SESV 208 straipsniu numatyta, kad EIB pagal savo statute nustatytas sąlygas prisideda prie priemonių, būtinų Sąjungos tikslams vystomojo bendradarbiavimo srityje pasiekti, įgyvendinimo.
Pagrindimas
Nuoroda į 2008 m. lapkričio 6 d. ETT sprendimą byloje C-155/07 Parlamentas prieš Tarybą, susijusį su EIB pareigomis pagal Sutartį.
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8) Be regioninių viršutinių ribų reikėtų naudoti neprivalomą 2 000 000 000 EUR įgaliojimą, kuris būtų paskirstomas kaip paramos paketas EIB finansavimo operacijoms klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, srityje. EIB galėtų prisidėti savo patirtimi ir ištekliais ir, bendradarbiaudamas su Komisija, padėti valdžios institucijoms bei privačiajam sektoriui kovoti su klimato kaita bei kuo geriau pasinaudoti turimu finansavimu. Remiant padarinių švelninimo ir prisitaikymo projektus, EIB lėšas turėtų papildyti, jei įmanoma, iš ES biudžeto skiriamos lengvatinės lėšos, veiksmingai ir nuosekliai derinant dotacijas ir paskolas kovai su klimato kaita finansuoti teikiant išorės pagalbą.
(8) Be regioninių viršutinių ribų reikėtų naudoti neprivalomą 2 000 000 000 EUR įgaliojimą, kuris būtų paskirstomas kaip paramos paketas EIB finansavimo operacijoms klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, srityje. EIB galėtų prisidėti savo patirtimi ir ištekliais ir, bendradarbiaudamas su Komisija, padėti valdžios institucijoms bei privačiajam sektoriui kovoti su klimato kaita bei kuo geriau pasinaudoti turimu finansavimu. Remiant padarinių švelninimo ir prisitaikymo projektus, EIB lėšas turėtų papildyti, jei įmanoma, iš ES biudžeto skiriamos lengvatinės lėšos, veiksmingai ir nuosekliai derinant dotacijas ir paskolas kovai su klimato kaita finansuoti teikiant išorės pagalbą. Atsižvelgiant į tai, tikslinga, kad Komisijos metinėje ataskaitoje Europos Parlamentui būtų išsamiai atsiskaitoma apie finansines priemones, taikomas šiems projektams finansuoti, taip pat būtų nurodomos pagal neprivalomą įgaliojimą suteiktų garantijų sumos ir dotacijų bei paskolų sumos.
Pagrindimas
Garantijos ir kiti finansavimo būdai gali būti derinami. Taigi svarbu, kad Europos Parlamentas gautų viso su šiuo sprendimu susijusio finansavimo metinę apžvalgą.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(10) Be to, atliekant vertinimą nustatyta, kad nors vertinamu laikotarpiu (2000–2009 m.) vykdytos EIB operacijos iš esmės atitiko ES išorės politikos kryptis, reikėtų stiprinti ES politikos tikslų ir jų įgyvendinimo vykdant EIB operacijas ryšį, jį tikslinti ir struktūriškai apibrėžti.
(10) Be to, atliekant vertinimą nustatyta, kad nors vertinamu laikotarpiu (2000–2009 m.) vykdytos EIB operacijos iš esmės atitiko ES išorės politikos kryptis, reikėtų stiprinti ES politikos tikslų ir jų įgyvendinimo vykdant EIB operacijas ryšį, jį tikslinti ir struktūriškai apibrėžti. Tikslinga užtikrinti, kad operacijos būtų atliekamos ekonomiškai naudingomis sąlygomis ir laikantis patikimo finansų valdymo principų.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl sprendimo
11 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(11) Siekiant padidinti įgaliojimo nuoseklumą, EIB išorės finansavimo veikla labiau remti ES politikos kryptis ir užtikrinti kuo didesnę naudą paramos gavėjams, šiame sprendime turėtų būti nustatyti EIB finansavimo operacijų įgaliojimo visose reikalavimus atitinkančiose šalyse horizontalieji aukšto lygio tikslai pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB yra pavykę pasiekti gerų rezultatų. Todėl visuose regionuose, kuriems taikomas šis sprendimas, EIB turėtų finansuoti projektus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros (ypač transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančią energiją, energetinio saugumo, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT)) srityse bei vietos privačiojo sektoriaus plėtros srityje, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ). Šiose srityse šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, turėtų būti prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas.
(11) Siekiant padidinti įgaliojimo nuoseklumą, EIB išorės finansavimo veikla labiau remti ES politikos kryptis ir užtikrinti kuo didesnę naudą paramos gavėjams, šiame sprendime turėtų būti nustatyti EIB finansavimo operacijų įgaliojimo visose reikalavimus atitinkančiose šalyse horizontalieji aukšto lygio tikslai pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB yra pavykę pasiekti gerų rezultatų. Todėl visuose regionuose, kuriems taikomas šis sprendimas, EIB turėtų finansuoti projektus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros (ypač transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančią energiją, naujų energijos šaltinių mokslinių tyrimų ir plėtros, energetinio saugumo, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT)) srityse bei vietos privačiojo sektoriaus plėtros srityje, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ) siekiant didinti tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą . Reikėtų priminti, kad geresnės MVĮ sąlygos gauti kapitalo gali turėti esminės reikšmės skatinant ekonomikos raidą ir kovojant su nedarbu. Šiose srityse šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, turėtų būti prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas. EIB gali remti ES veiklą šalyse partnerėse per tiesiogines užsienio investicijas, kurios padeda skatinti technologijų ir žinių perdavimą; tai gali būti daroma investuojant į pirmiau minėtas sritis arba savo atsakomybe. EIB turėtų prisidėti prie Europos tiesioginių užsienio investicijų šalyse partnerėse, taip pat ir prie abiem pusėms naudingos viešosios ir privačiosios partnerystės, siekiant skatinti inovacijas ir vystymąsi pirmiau minėtų projektų srityse.
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl sprendimo
11 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(11a) Siekdamas veiksmingai padėti MVĮ, EIB turėtų reikalavimus atitinkančiose šalyse bendradarbiauti su vietinėmis finansų tarpininkavimo institucijomis, kurios yra pasiekusios gerų rezultatų perduodamos savo klientams mažesnes palūkanų normas, norint vertinti klientų projektus pagal ES vystymosi tikslus ir užtikrinti papildomą naudą, palyginti su rinkoje prieinamu finansavimu. Finansų tarpininkų veikla remiant MVĮ turėtų būti visiškai skaidri ir apie ją turėtų būti nuolat informuojamas EIB.
Pagrindimas
Prisitaikymas yra politikos sritis, kurioje ypač reikia atsižvelgti į vietines aplinkybes ir labai svarbus finansų tarpininkų veiksmingumas. Taigi EIB turėtų užtikrinti, kad finansų tarpininkai būtų atskaitingi ir perduotų naudą savo klientams, laikantis EIB programų tikslų.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl sprendimo
15 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(15a) EIB remia 2015 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimą visuose regionuose, kuriuose vykdo veiklą.
Pakeitimas
8
Pasiūlymas dėl sprendimo
16 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16) EIB veikla partnerystės šalyse turėtų būti vykdoma įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, pagal kurią ES siekia plėtoti ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis, siekdama sukurti ES vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimu grindžiami santykiai. Šiems tikslams pasiekti, ES ir jos partneriai įgyvendina suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant dėl politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos klausimų bei transporto ir energetikos tinklų integravimo. Viduržemio jūros šalių sąjunga, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, papildančios Europos kaimynystės politiką; jomis siekiama skatinti ES ir atitinkamos kaimyninių šalių partnerių, kurioms iškyla bendri uždaviniai ir (arba) su kuriomis yra bendra geografinė aplinka, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga remia geresnį socialinį ir ekonominį vystymąsi, solidarumą, regioninę integraciją, tvarų vystymąsi ir žinių gilinimą, akcentuojant poreikį stiprinti finansinį bendradarbiavimą įgyvendinant regioninius ir tarpvalstybinius projektus. Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas ES ir Rytų partnerystės šalių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti. Rusijos Federacijos ir ES plataus masto Strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos ir numato bendras erdves bei veiksmų planus. Ją daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, numatanti ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą.
(16) EIB veikla partnerystės šalyse turėtų būti vykdoma įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, pagal kurią ES siekia plėtoti ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis, siekdama sukurti ES vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimu grindžiami santykiai. Šiems tikslams pasiekti, ES ir jos partneriai įgyvendina suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant dėl politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos ir socialinių klausimų bei transporto ir energetikos tinklų , tokių kaip dujotiekio projektas „Nabucco“, kuris ypač svarbus ES, integravimo. Viduržemio jūros šalių sąjunga, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, papildančios Europos kaimynystės politiką; jomis siekiama skatinti ES ir atitinkamos kaimyninių šalių partnerių, kurioms iškyla bendri uždaviniai ir (arba) su kuriomis yra bendra geografinė aplinka, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga remia geresnį socialinį ir ekonominį vystymąsi, solidarumą, regioninę integraciją, tvarų vystymąsi ir žinių gilinimą, akcentuojant poreikį stiprinti finansinį bendradarbiavimą įgyvendinant regioninius ir tarpvalstybinius projektus ir remiant MVĮ . Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas ES ir Rytų partnerystės šalių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti. Rusijos Federacijos ir ES plataus masto strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos ir numato bendras erdves bei veiksmų planus. Ją daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, numatanti ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą.
Pakeitimas
9
Pasiūlymas dėl sprendimo
2 straipsnio 5 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5a. Tiek bendrasis įgaliojimas, tiek klimato kaitos įgaliojimas turi būti tvarkomi laikantis patikimo finansų valdymo principų.
Pakeitimas
10
Pasiūlymas dėl sprendimo
3 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3. EIB palaipsniui plečia veiklą socialiniuose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos ir švietimo sektoriuose.
3. EIB plečia veiklą socialiniuose sektoriuose, pavyzdžiui, sveikatos apsaugos , švietimo ir kovos su nedarbu sektoriuose , taip pat veiklą, kuria siekiama įgyvendinti 2015 m. Tūkstantmečio vystymosi tikslus ir didinti vietos valdžios institucijų administracinius gebėjimus bei veiksmingumą .
Pakeitimas
11
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex-ante vertinimo, EIB turėtų stiprinti stebėseną projekto įgyvendinimo metu, įskaitant projekto poveikį vystymuisi.
2. Be su vystymusi susijusių aspektų ex-ante vertinimo, EIB turėtų vykdyti išsamią stebėseną projekto įgyvendinimo metu, įskaitant projekto poveikį vystymuisi , aplinkai ir žmogaus teisėms. Stebėsena apima finansų tarpininkų rezultatus. Visuomenė turėtų būti nuolat informuojama apie stebėsenos rezultatus .
Pakeitimas
12
Pasiūlymas dėl sprendimo
8 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Siekiant kiek įmanoma padidinti sąveiką, bendradarbiavimą bei veiksmingumą ir užtikrinti priimtiną rizikos pasidalijimą ir projektų bei sektorių sąlygų suderinamumą, prireikus EIB finansavimo operacijos vis dažniau vykdomos bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis arba Europos dvišalėmis finansų institucijomis.
1. Siekiant kiek įmanoma padidinti sąveiką, bendradarbiavimą bei veiksmingumą ir užtikrinti apgalvotą ir priimtiną rizikos pasidalijimą ir projektų bei sektorių sąlygų suderinamumą, prireikus EIB finansavimo operacijos vis dažniau vykdomos bendradarbiaujant su kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis arba Europos dvišalėmis finansų institucijomis.
Pakeitimas
13
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais , įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje.
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišalėmis institucijomis , įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Šioje ataskaitoje visų pirma pateikiamas išsamus visų Sąjungos finansinių išteklių, naudojamų kartu su EIB ir kitų paramos teikėjų finansavimu, suskirstymas, taigi pateikiama išsami finansinių operacijų, vykdomų pagal šį sprendimą, finansinės padėties apžvalga.
Pakeitimas
14
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Taikant 1 dalį, EIB teikia Komisijai EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu bei ES išorės politikos ir strateginių tikslų įgyvendinimo, įskaitant bendradarbiavimą su Komisija, kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis ir dvišalėmis institucijomis, metines ataskaitas.
2. Taikant 1 dalį, EIB teikia Komisijai EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu bei ES išorės politikos ir strateginių tikslų įgyvendinimo, įskaitant bendradarbiavimą su Komisija, kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis ir dvišalėmis institucijomis, metines ataskaitas. Apie visus EIB ir kitų TFI ar dvišalių institucijų susitarimus, susijusius su finansinėmis operacijomis pagal šį sprendimą, turėtų būti pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai, teikiant Komisijos metines ataskaitas, nurodytas šio sprendimo 10 straipsnyje.
Pakeitimas
15
Pasiūlymas dėl sprendimo
14 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. pateikia šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą.
Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
ES garantijos suteikimas EIB paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne ES, nuostoliams atlyginti
Nuorodos
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Atsakingas komitetas
BUDG
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
INTA
19.5.2010
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
William Dartmouth (Dartmuto grafas)
1.6.2010
Svarstymas komitete
14.7.2010
30.8.2010
28.9.2010
Priėmimo data
9.11.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
21
0
3
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
William Dartmouth (Dartmuto grafas), Kader Arif, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Joe Higgins, Yannick Jadot, Bernd Lange, David Martin, Emilio Menéndez del Valle, Vital Moreira, Niccolò Rinaldi, Helmut Scholz, Robert Sturdy, Keith Taylor, Jan Zahradil, Pablo Zalba Bidegain
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
George Sabin Cutaş, Béla Glattfelder, Małgorzata Handzlik, Maria Eleni Koppa, Elisabeth Köstinger, Jörg Leichtfried, Michael Theurer, Jarosław Leszek Wałęsa
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Anna Záborská
27.10.2010
BIUDŽETO KONTROLĖS KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Biudžeto komitetui
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
( COM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Nuomonės referentas: Tamás Deutsch
TRUMPAS PAGRINDIMAS
ES suteikia EIB biudžeto garantiją, apimančią tam tikrą valstybinio arba politinio pobūdžio riziką, susijusią su EIB paskolų ir paskolų garantijų operacijomis, vykdomomis ne ES remiant ES išorės politikos tikslus.
Tokios ES garantijos tikslas – nedarant poveikio EIB kreditingumui sudaryti EIB galimybes finansuoti investicijas ne ES, naudojant paramą šalyse ir operacijoms, kurioms sunku priimtinomis sąlygomis užsitikrinti finansavimą kapitalo rinkoje.
Remiantis laikotarpio vidurio peržiūros išvadomis, šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti ES garantijos EIB išorės finansavimui tęstinumą per likusį dabartinės 2007–2013 m. finansinės perspektyvos laikotarpį, kartu numatant naujų įgaliojimo elementų:
· dviejų milijardų eurų neprivalomo įgaliojimo naudojimas kovai su klimato kaita;
· dabartinės operacijų, kurioms taikoma ES garantija, regioninių tikslų sistemos pakeitimas horizontaliaisiais aukšto lygio tikslais apimant visus regionus pagal išorės įgaliojimą;
· Komisijos kartu su EIB ir konsultuojantis su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) pagal išorės įgaliojimą kiekvienam regionui kuriamos veiklos gairės;
· didinti EIB gebėjimą remti ES plėtros tikslus, susijusius su projektų ir sektorių socialiniais ir vystymosi aspektais, pvz., vandentiekiu ir kanalizacija, tvariu transportu ir klimato kaitos švelninimu bei prisitaikymu ir sveikatos bei švietimo sritimis;
· EIB išorės įgaliojimo Islandijai, Baltarusijai, Libijai, Irakui ir Kambodžai naudojimas.
Pranešėjo pateikti pakeitimai buvo parengti siekiant sustiprinti siūlomo sprendimo biudžeto kontrolės aspektus, ypač atkreipiant dėmesį į:
– skaidrumą, atsižvelgiant į atitinkamos informacijos apie išieškojimą atskleidimą ir pateikimą Europos Parlamentui;
– pagal ES garantiją finansuojamų projektų konkrečių pasiektų rezultatų įvertinimą;
– Europos Audito Rūmų teisės tikrinti ES biudžeto lėšų naudojimą išsaugojimą.
PAKEITIMAI
Biudžeto kontrolės komitetas ragina atsakingą Biudžeto komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl sprendimo
9 straipsnio 4 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4a. Suteikiant garantiją EIB perleidžia Sąjungai visus arba dalį neapmokėtų kreditinių reikalavimų ir tokiu būdu Sąjungai perleidžiamos EIB teisės į kreditorius su visomis susijusiomis garantijomis.
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje.
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje.
Be to, EIB toliau teikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai visas savo nepriklausomo vertinimo ataskaitas, kuriose įvertinami konkrečių EIB veiksmų pagal išorės įgaliojimus praktiniai rezultatai.
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl sprendimo
11 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Siekdama skaidrumo Komisija savo interneto svetainėje pateikia visą informaciją, susijusią su visais išieškojimo pagal 12 straipsnyje minimą garantijos susitarimą atvejais.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl sprendimo
11 straipsnio 2 b dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2b. Visų pagal ES garantiją į bendrąjį Europos Sąjungos biudžetą atliekamų mokėjimų ir grąžinamų išieškotų sumų auditą atlieka Europos Audito Rūmai.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl sprendimo
12 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
EIB ir Komisija sudaro garantijos susitarimą, kuriame pateikiamos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su ES garantija.
EIB ir Komisija sudaro garantijos susitarimą, kuriame pateikiamos išsamios nuostatos ir procedūros, susijusios su ES garantija, ir atitinkamai informuoja apie tai Europos Parlamentą. .
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl sprendimo
12 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
12 a straipsnis
Audito Rūmų atliekama kontrolė
Audito rūmai atlieka Europos investicijų bankui suteikiamos ES garantijos kontrolę.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl sprendimo
14 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. pateikia šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą.
Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. pateikia Europos Parlamentui šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
ES garantijos suteikimas Europos investicijų bankui paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
Nuorodos
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Atsakingas komitetas
BUDG
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
CONT
17.6.2010
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
Tamás Deutsch
22.6.2010
Priėmimo data
25.10.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
21
0
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Zigmantas Balčytis, Andrea Cozzolino, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Cătălin Sorin Ivan, Elisabeth Köstinger, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Jan Olbrycht, Aldo Patriciello, Crescenzio Rivellini, Bart Staes, Georgios Stavrakakis, Søren Bo Søndergaard
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Zuzana Brzobohatá, Ivailo Kalfin, Véronique Mathieu, Derek Vaughan, Janusz Wojciechowski
28.10.2010
EKONOMIKOS IR PINIGŲ POLITIKOS KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Biudžeto komitetui
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
( COM(2010)0174 – C7‑0110/2010 – 2010/0101(COD) )
Nuomonės referentas: George Sabin Cutaş
TRUMPAS PAGRINDIMAS
Nuomonės referentas mano, kad į naująjį sprendimą įtraukti elementai yra pozityvūs, nes jais vadovaujantis EIB veiksmai nukreipiami į investicinius projektus, kurie padeda kovoti su klimato kaita, skatina socialinės, ekonominės ir aplinkosaugos infrastruktūros vystymą ir vietos privataus sektoriaus, ypač MVĮ, plėtrą.
EIB yra svarbi priemonė ir jis, vadovaudamasis šiuo sprendimu, galėtų dar veiksmingiau ir pastebimiau prisidėti prie ES bendradarbiavimo ir plėtros tikslų, todėl nuomonės referentas mano, kad itin svarbu, jog teisingas ir proporcingas finansinių išteklių paskirstymas tarp regionų būtų vykdomas pagal klimato kaitos įgaliojimą. Pagrindinis sprendimo veiksnys turėtų būti geresnė MVĮ prieiga prie kapitalo, kadangi tai yra geras ekonomikos skatinimo ir kovos su bedarbyste būdas.
Be to, EIB galėtų paremti ES veiklą valstybėse partnerėse per tiesiogines užsienio investicijas, kurios prisidėtų prie technologijų propagavimo ir žinių perdavimo; tai galėtų būti daroma investuojant į anksčiau minėtas sritis arba savo atsakomybe.
Nuomonės referentas taip pat mano, kad vykdant metinius paskolų prieinamumo ir veiksmingumo vertinimus būtų užtikrinamas didesnis skaidrumas (turint omenyje paskolų paskirties vietą) bei palengvėtų administracinis procesas. Siekiant padidinti skaidrumą, bet koks EIB ir kitų tarptautinių finansų institucijų ar dvišalių institucijų susitarimas, susijęs su finansinių operacijų vykdymu pagal šį sprendimą, turėtų būti viešas.
PAKEITIMAI
Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas ragina atsakingą Biudžeto komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl sprendimo
6 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(6b) II priede pateikiamas regionų ir šalių, atitinkančių ar galinčių atitikti reikalavimus EIB finansavimui pagal ES garantiją gauti, sąrašas; šis sąrašas, lyginant su praėjusiu sprendimu, išplėstas.
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl sprendimo
9 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(9) Kad būtų galima kuo greičiau ir veiksmingiau įsisavinti turimą finansavimą per trejų metų laikotarpį 2011–2013 m., turėtų būti numatyta galimybė pagal klimato kaitos įgaliojimą lanksčiau paskirstyti lėšas regioniniu lygiu. Jeigu bendra aptariamų finansavimo operacijų suma viršytų numatytus 2 mlrd. EUR, Komisija ir EIB turėtų stengtis užtikrinti proporcingą lėšų paskirstymą susijusiuose regionuose, remiantis pagal bendrąjį įgaliojimą nustatytais išorės pagalbos prioritetais.
(9) Kad būtų galima kuo greičiau ir veiksmingiau įsisavinti turimą finansavimą per trejų metų laikotarpį 2011–2013 m. ir tuo pat metu užtikrinti proporcingą lėšų paskirstymą regionams per minėtąjį laikotarpį , turėtų būti numatyta galimybė pagal klimato kaitos įgaliojimą lanksčiau paskirstyti lėšas regioniniu lygiu. Jeigu bendra aptariamų finansavimo operacijų suma viršytų numatytus 2 mlrd. EUR, Komisija ir EIB turėtų stengtis užtikrinti proporcingą lėšų paskirstymą susijusiuose regionuose, remiantis pagal bendrąjį įgaliojimą nustatytais išorės pagalbos prioritetais.
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl sprendimo
11 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(11) Siekiant padidinti įgaliojimo nuoseklumą, EIB išorės finansavimo veikla labiau remti ES politikos kryptis ir užtikrinti kuo didesnę naudą paramos gavėjams, šiame sprendime turėtų būti nustatyti EIB finansavimo operacijų įgaliojimo visose reikalavimus atitinkančiose šalyse horizontalieji aukšto lygio tikslai pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB yra pavykę pasiekti gerų rezultatų. Todėl visuose regionuose, kuriems taikomas šis sprendimas, EIB turėtų finansuoti projektus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros (ypač transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančią energiją, energetinio saugumo, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT)) srityse bei vietos privačiojo sektoriaus plėtros srityje, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ). Šiose srityse šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, turėtų būti prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas.
(11) Siekiant padidinti įgaliojimo nuoseklumą, EIB išorės finansavimo veikla labiau remti ES politikos kryptis ir užtikrinti kuo didesnę naudą paramos gavėjams, šiame sprendime turėtų būti nustatyti EIB finansavimo operacijų įgaliojimo visose reikalavimus atitinkančiose šalyse horizontalieji aukšto lygio tikslai pasinaudojant santykiniais EIB privalumais tose srityse, kuriose EIB yra pavykę pasiekti gerų rezultatų. Todėl visuose regionuose, kuriems taikomas šis sprendimas, EIB turėtų finansuoti projektus klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, socialinės ir ekonominės infrastruktūros (ypač transporto, energetikos, įskaitant atsinaujinančią energiją, energetinio saugumo, aplinkosaugos infrastruktūros, įskaitant vandentiekį ir kanalizaciją, taip pat informacinių ir ryšių technologijų (IRT)) srityse bei vietos privačiojo sektoriaus plėtros srityje, visų pirma remiant mažas ir vidutines įmones (MVĮ) ir mikrofinansų priemones . Derėtų prisiminti, kad geresnė MVĮ prieiga prie kapitalo galėtų turėti esminės reikšmės ekonomikos vystymosi skatinimui ir kovai su bedarbyste. Minėtose srityse šalių partnerių regioninė integracija, įskaitant ES narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir ES ekonominę integraciją, turėtų būti prioritetinis EIB finansavimo operacijų tikslas. EIB gali paremti ES veiklą šalyse partnerėse per tiesiogines užsienio investicijas, kurios prisidėtų prie technologijų propagavimo ir žinių perdavimo; tai galėtų būti daroma investuojant į anksčiau minėtas sritis arba savo atsakomybe.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl sprendimo
11 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(11a) Remdamas MVĮ EIB turėtų teikti finansavimą tada, kai tai suteikia didžiausią pridėtinę vertę. Kad pasiektų MVĮ, jis turėtų bendradarbiauti tik su tomis vietos tarpininkaujančiomis finansinėmis institucijomis, kurios atitinka aiškius Komisijos parengtus kriterijus. Šie kriterijai turėtų apimti gebėjimą remti vystymosi tikslus, atitinkančius ES vystymosi politiką ir duoti papildomos naudos lyginant su rinkos finansavimu. MVĮ teikiama parama turėtų būti visiškai skaidri ir turėtų būti nuolat vertinama EIB teikiama papildoma nauda.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl sprendimo
16 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16) EIB veikla partnerystės šalyse turėtų būti vykdoma įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, pagal kurią ES siekia plėtoti ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis, siekdama sukurti ES vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimu grindžiami santykiai. Šiems tikslams pasiekti, ES ir jos partneriai įgyvendina suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant dėl politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos klausimų bei transporto ir energetikos tinklų integravimo. Viduržemio jūros šalių sąjunga, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, papildančios Europos kaimynystės politiką; jomis siekiama skatinti ES ir atitinkamos kaimyninių šalių partnerių, kurioms iškyla bendri uždaviniai ir (arba) su kuriomis yra bendra geografinė aplinka, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga remia geresnį socialinį ir ekonominį vystymąsi, solidarumą, regioninę integraciją, tvarų vystymąsi ir žinių gilinimą , akcentuojant poreikį stiprinti finansinį bendradarbiavimą įgyvendinant regioninius ir tarpvalstybinius projektus . Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas ES ir Rytų partnerystės šalių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti. Rusijos Federacijos ir ES plataus masto Strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos ir numato bendras erdves bei veiksmų planus. Ją daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, numatanti ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą.
(16) EIB veikla partnerystės šalyse turėtų būti vykdoma įgyvendinant Europos kaimynystės politiką, pagal kurią ES siekia plėtoti ypatingus santykius su kaimyninėmis šalimis, siekdama sukurti ES vertybėmis grindžiamą gerovės ir geros kaimynystės erdvę, kuriai būdingi artimi ir taikūs bendradarbiavimu grindžiami santykiai. Šiems tikslams pasiekti, ES ir jos partneriai įgyvendina suderintus dvišalius veiksmų planus, kuriuose nustatyti prioritetai, įskaitant dėl politinių ir saugumo klausimų, prekybos ir ekonominių reikalų, aplinkosaugos klausimų bei transporto ir energetikos tinklų , tokių kaip „Nabucco“ dujotiekio projektas ir kiti dujotiekio projektai, kurie ES yra ypač svarbūs, integravimo. Viduržemio jūros šalių sąjunga, Rytų partnerystė ir Juodosios jūros sinergija yra daugiašalės ir regioninės iniciatyvos, papildančios Europos kaimynystės politiką; jomis siekiama skatinti ES ir atitinkamos kaimyninių šalių partnerių, kurioms iškyla bendri uždaviniai ir (arba) su kuriomis yra bendra geografinė aplinka, grupės bendradarbiavimą. Viduržemio jūros šalių sąjunga remia geresnį socialinį ir ekonominį vystymąsi, solidarumą, regioninę integraciją, tvarų vystymąsi ir žinių gilinimą. Rytų partneryste siekiama sudaryti būtinas sąlygas ES ir Rytų partnerystės šalių politinei asociacijai ir tolesnei ekonominei integracijai paspartinti. Rusijos Federacijos ir ES plataus masto Strateginė partnerystė vykdoma atskirai nuo Europos kaimynystės politikos ir numato bendras erdves bei veiksmų planus. Ją daugiašaliu lygiu papildo Šiaurės dimensijos iniciatyva, numatanti ES, Rusijos, Norvegijos ir Islandijos bendradarbiavimą.
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl sprendimo
23 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(23) Bendrojo įgaliojimo tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės bus numatytos regioninėse veiklos gairėse, kurias Komisija parengs kartu su EIB, prireikus politikos klausimais konsultuodamiesi su EIVT. Šių gairių išeities tašku turėtų būti platesnė ES politikos programa kiekvienam regionui, jos turėtų atitikti ES šalių strategijas ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose. Gairės turėtų būti teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę Komisijos atskaitomybės apie EIB išorės įgaliojimą procedūrą.
(23) Bendrojo įgaliojimo tikslų ir jų įgyvendinimo susiejimo praktinės priemonės bus numatytos regioninėse veiklos gairėse (prieš tai surengus konsultacijas atitinkamuose regionuose) , kurias Komisija parengs kartu su EIB, prireikus politikos klausimais konsultuodamiesi su EIVT. Šių gairių išeities tašku turėtų būti platesnė ES politikos programa kiekvienam regionui, jos turėtų atitikti ES šalių strategijas ir jomis turėtų būti siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose. Gairės turėtų būti teikiamos Europos Parlamentui ir Tarybai pagal kasmetinę Komisijos atskaitomybės apie EIB išorės įgaliojimą procedūrą.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl sprendimo
27 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(27a) EIB turėtų griežčiau ir skaidriau riktis finansinius partnerius. Visų pirma jis turėtų užtikrinti, kad finansinės priemonės, kurias jis arba jo partneriai naudoja vykdydami finansines operacijas, kurioms taikoma ES garantija, jokiomis aplinkybėmis nesudaro sąlygų bet kokios formos mokesčių vengimui ir nepadeda jų išvengti. EIB taip pat kiek įmanoma turėtų įvairinti finansinius partnerius šalyse, kuriose jis vykdo operacijas.
Pakeitimas
8
Pasiūlymas dėl sprendimo
29 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(29) Vykdydamas finansavimo operacijas ne ES, kurios patenka į šio sprendimo taikymo sritį, EIB turėtų stengtis dar labiau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su TFI ir EDFI, kai tinka, įskaitant tam tikrais atvejais bendradarbiavimą dėl sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendrą finansavimą ir dalyvavimą pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose pagalbos koordinavimą ir veiksmingumą. Minėtos pastangos turėtų būti grindžiamos EIB ir kitų institucijų tarpusavio sąveika, ir reikėtų, kad EIB bei kitos finansų institucijos veiksmingai įgyvendintų lygiavertes pastangas. EIB finansavimo įgyvendinimo Rytų kaimynystės ir partnerystės šalyse, Centrinėje Azijoje ir Turkijoje sąlygos yra nustatytos trišaliuose susitarimo memorandumuose, sudarytuose Komisijos, EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko.
(29) Vykdydamas finansavimo operacijas ne ES, kurios patenka į šio sprendimo taikymo sritį, EIB turėtų stengtis dar labiau stiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą su TFI ir EDFI, kai tinka, įskaitant tam tikrais atvejais bendradarbiavimą dėl sektorių sąlygų ir abipusio pasitikėjimo procedūrų, bendrą finansavimą ir dalyvavimą pasaulinėse iniciatyvose, pavyzdžiui, skatinančiose pagalbos koordinavimą ir veiksmingumą. Minėtos pastangos turėtų būti grindžiamos EIB ir kitų institucijų tarpusavio sąveika, ir reikėtų, kad EIB bei kitos finansų institucijos veiksmingai įgyvendintų lygiavertes pastangas. EIB finansavimo įgyvendinimo Rytų kaimynystės ir partnerystės šalyse, Centrinėje Azijoje ir Turkijoje sąlygos yra nustatytos trišaliuose susitarimo memorandumuose, sudarytuose Komisijos, EIB ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko. EIB finansavimas pagal bendradarbiavimo sutartis su kitomis TFI ir dvišalėmis finansų institucijomis turi būti vykdomas laikantis šiame sprendime nustatytų principų.
Pakeitimas
9
Pasiūlymas dėl sprendimo
30 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(30) Reikėtų gerinti EIB atskaitomybę ir informacijos Komisijai teikimą siekiant sudaryti galimybes Komisijai pagerinti jos metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į veiklos gaires ir skirsniai apie ES politiką atitinkančią pridėtinę vertę, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Jei būtina, ataskaitoje turi būti nurodyti esminiai aplinkybių pokyčiai, pateisinantys tolimesnius įgaliojimo pakeitimus iki laikotarpio pabaigos.
(30) Reikėtų gerinti EIB atskaitomybę ir informacijos Komisijai teikimą siekiant sudaryti galimybes Komisijai pagerinti jos metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą. Ataskaitoje visų pirma turėtų būti EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į veiklos gaires ir skirsniai apie ES politiką atitinkančią pridėtinę vertę, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje , taip pat paskolų prieinamumo, skaidrumo ir veiksmingumo vertinimai . Ataskaitoje taip pat turėtų būti įvertinta tai, kaip rengdamas finansuojamus projektus ir vykdydamas jų stebėseną EIB atsižvelgia į ekonominį, finansinį, aplinkos ir socialinį tvarumą. Joje taip pat turėtų būti specialus skirsnis, skirtas išsamiam priemonių, kurias EIB įgyvendino siekdamas laikytis šio sprendimo nuostatų, pagal kurias garantija netaikoma jokiai operacijai, kuri sudarytų sąlygas bet kokių formų mokesčių vengimui ir tiesiogiai arba netiesiogiai prie jo prisidėtų, ypatingą dėmesį skiriant EIB operacijoms, kurias vykdant pasitelkiamos tam tikros finansinės priemonės. Jei būtina, ataskaitoje turi būti nurodyti esminiai aplinkybių pokyčiai, pateisinantys tolimesnius įgaliojimo pakeitimus iki laikotarpio pabaigos.
Pakeitimas
10
Pasiūlymas dėl sprendimo
31 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(31) EIB finansavimo operacijos ir toliau turėtų būti administruojamos pagal EIB taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas kontrolės priemones ir priemones, kurių buvo imtasi siekiant išvengti mokesčių slėpimo, taip pat pagal atitinkamas taisykles ir procedūras, susijusias su Audito Rūmais ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF),
(31) EIB finansavimo operacijos ir toliau turėtų būti administruojamos pagal EIB taisykles ir procedūras, įskaitant tinkamas kontrolės priemones ir priemones, kurių buvo imtasi siekiant išvengti mokesčių slėpimo, taip pat pagal atitinkamas taisykles ir procedūras, susijusias su Audito Rūmais ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) . EIB neturėtų vykdyti jokios finansavimo veiklos teritorijose, kurios pagal EBPO standartus laikomos finansų rojais ,
Pakeitimas
11
Pasiūlymas dėl sprendimo
1 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. ES garantija gali būti skiriama EIB paskoloms ir paskolų garantijoms, suteiktoms šiame sprendime nurodytose šalyse vykdomiems investiciniams projektams pagal EIB taisykles ir procedūras remiant atitinkamus ES užsienio politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas (EIB finansavimo operacijos).
2. ES garantija gali būti skiriama EIB paskoloms ir paskolų garantijoms, suteiktoms šiame sprendime nurodytose šalyse vykdomiems investiciniams projektams pagal EIB taisykles ir procedūras remiant atitinkamus ES užsienio politikos tikslus, kai EIB finansavimas suteikiamas pagal pasirašytą susitarimą, kuris vis dar galioja ir nebuvo nutrauktas , ir su sąlyga, kad nebus tiesiogiai arba netiesiogiai naudojamos jokios finansinės priemonės, apibrėžtos II a priede, kurios sudarytų sąlygas bet kokios formos mokesčių vengimui arba padėtų jų išvengti (EIB finansavimo operacijos).
Pakeitimas
12
Pasiūlymas dėl sprendimo
3 straipsnio 1 dalies a a punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(aa) atsižvelgiant į ES ir tarptautinius klimato kaitos srities tikslus EIB iki 2012 m. pateikia strategiją, kurioje nurodoma, kaip palaipsniui ir nuolat didinti projektų, kuriais skatinama CO2 išmetimo mažinimas, dalį ir greitai nutraukti paramą projektams, kurie trukdo siekti ES tikslų klimato kaitos srityje.
Pakeitimas
13
Pasiūlymas dėl sprendimo
3 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. EIB paiso bendrųjų šiame straipsnyje nustatytų tikslų ir užtikrina, kad jų nuosekliai siekiama visuose vykdomuose projektuose.
Pakeitimas
14
Pasiūlymas dėl sprendimo
4 straipsnio 5 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5a. EIB nevykdo jokios finansavimo veiklos teritorijose, kurios pagal EBPO standartus laikomos finansų rojais arba kurios neatitinka dinamiškų nuostatų dėl automatinio keitimosi informacija, kaip nustatyta 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvoje 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo.
Pakeitimas
15
Pasiūlymas dėl sprendimo
5 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Komisija kartu su EIB parengia EIB finansavimo pagal šį sprendimą regionines veiklos gaires. Rengdami šias gaires, Komisija ir EIB prireikus politikos klausimais konsultuosis su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Šių veiklos gairių tikslas – užtikrinti, kad ES politika būtų remiama EIB teikiamu finansavimu, o jas rengiant kaip išeities taškas bus Komisijos ir tam tikrais atvejais EIVT nustatyta platesnė ES regioninės politikos programa. Veiklos gairėmis visų pirma bus užtikrinta, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijas ir Tarybos sprendimus bei išvadas. Komisija informuos Europos Parlamentą ir Tarybą apie nustatytas gaires. Laikydamasis veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą.
1. Prieš tai surengus konsultacijas atitinkamuose regionuose, Komisija kartu su EIB parengia EIB finansavimo pagal šį sprendimą regionines veiklos gaires. Rengdami šias gaires, Komisija ir EIB prireikus politikos klausimais konsultuosis su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Šių veiklos gairių tikslas – užtikrinti, kad ES politika būtų remiama EIB teikiamu finansavimu, o jas rengiant kaip išeities taškas bus Komisijos ir tam tikrais atvejais EIVT nustatyta platesnė ES regioninės politikos programa. Veiklos gairėmis visų pirma bus užtikrinta, kad EIB finansavimas papildytų atitinkamas ES pagalbos politikos kryptis, programas ir priemones skirtinguose regionuose atsižvelgiant į Europos Parlamento rezoliucijas ir Tarybos sprendimus bei išvadas. Komisija informuos Europos Parlamentą ir Tarybą apie nustatytas gaires. Laikydamasis veiklos gairių, EIB nustato atitinkamas finansavimo strategijas ir užtikrina jų įgyvendinimą.
Pakeitimas
16
Pasiūlymas dėl sprendimo
5 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. EIB taiko griežtus ir aiškiai apibrėžtus aplinkos, socialinius ir žmogaus teisių standartus ir vystymosi rezultatų veiksmingumo rodiklius, atitinkančius Paryžiaus deklaraciją.
Pakeitimas
17
Pasiūlymas dėl sprendimo
7 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
7a straipsnis
Skaidrumas ir informacijos atskleidimas
EIB elektroniniu būdu ar per registrą bei vadovaudamasis taisyklėmis tiesiogiai pateikia visuomenei dokumentus, susijusius su projektais, už kuriuos EIB suteikiama ES garantija, išskyrus dokumentus, kurie yra EIB vidaus sprendimų priėmimo sudėtinė dalis, ir (arba) dokumentus, kurie apsaugoti pagal susitarimą su skolininkais. Skelbtina ir platintina informacija atitinkamai atnaujinama, ją sudaro:
– projekto aprašymas arba santrauka,
– projekto vertinimo ataskaitos (projekto poveikio aplinkai, socialinio poveikio, poveikio žmogaus teisėms ir vystymuisi įvertinimas) prieš valdybos pritarimą,
– susitarimai ir sąlygos, susiję su projektų aplinkos, vystymosi ir žmogaus teisių aspektais,
– stebėsenos ataskaitos dėl projektų aspektų, susijusių su vystymusi, aplinkos apsauga ir visuomene,
– ex-post vertinimo ataskaitos dėl projektų indėlio į ekonomikos vystymąsi, skurdo panaikinimą, aplinkos apsaugą ir žmogaus teisių stiprinimą.
Pakeitimas
18
Pasiūlymas dėl sprendimo
7 b straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
7b straipsnis
Visuomenės dalyvavimas ir konsultacijos su ja
EIB kartu su projekto rengėju imasi aktyvaus vaidmens organizuodamas viešas konsultacijas dėl su projektu susijusių vystymosi, aplinkos apsaugos ir socialinių aspektų. EIB nustato, kuriems vietos gyventojams EIB finansuojamas projektas turi ar gali turėti poveikį arba kurie juo suinteresuoti. EIB užtikrina, kad nustatyti vietos gyventojai būtų tinkamomis priemonėmis ir laiku informuojami visais svarbiausiais klausimais, susijusiais su EIB vietoje vykdomomis operacijomis, ir kad jiems būtų teikiama reikiama informacija ir dokumentai. Dalyvaujant visuomenei turėtų būti:
– aptariamas visas vystymosi, aplinkos ir socialinis EIB operacijų poveikis,
– sudaromos palankesnės sąlygos jai prasmingai dalyvauti visais lygmenimis.
Nacionaliniu ir vietos lygmenimis turėtų būti sukurti dalyvavimo forumai ir struktūros siekiant užtikrinti aktyvų visų suinteresuotųjų šalių, visų pirma NVO, dalyvavimą.
EIB ir projekto vykdytojas atsižvelgia į dalyvavimo rezultatus.
Nustatoma skundų pateikimo ir žalos atlyginimo sistema, kuria galima naudotis per visą dalyvavimo procesą ir EIB operacijų įgyvendinimą.
Pakeitimas
19
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu, taip pat EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje.
1. Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, ataskaitą. Į ataskaitą įtraukiamas EIB finansavimo operacijų įvertinimas projekto, sektoriaus, šalies bei regiono lygiu , paskolų prieinamumo, skaidrumo ir veiksmingumo vertinimas , taip pat įvertinamas EIB finansavimo operacijų indėlis įgyvendinant ES išorės politikos ir strateginius tikslus. Ataskaitoje visų pirma pateikiamas EIB finansavimo operacijų atitikties šiam sprendimui įvertinimas atsižvelgiant į 5 straipsnyje minimas veiklos gaires, taip pat yra skirsniai apie pridėtinę vertę siekiant ES politikos tikslų, apie tai, kokiu mastu rengdamas finansuojamus projektus ir vykdydamas jų stebėseną EIB atsižvelgia į aplinkos ir socialinį tvarumą, bendradarbiavimą su Komisija, kitomis TFI ir dvišaliais donorais, įskaitant bendradarbiavimą bendro finansavimo srityje. Ataskaitoje taip pat pateikiamas EIB žmogiškųjų ir materialiųjų išteklių politikos, susijusios su jo veikla ne Sąjungoje, vertinimas. Galiausiai joje turi būti specialus skirsnis, skirtas išsamiam priemonių, kurias EIB įgyvendino siekdamas užtikrinti, kad garantija netaikoma jokiai operacijai, kuri sudarytų sąlygas bet kokių formų mokesčių vengimui ir tiesiogiai arba netiesiogiai prie jo prisidėtų, įvertinimui ypatingą dėmesį skiriant EIB operacijoms, kurias vykdant pasitelkiamos finansinės priemonės.
Pakeitimas
20
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Taikant 1 dalį, EIB teikia Komisijai EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu bei ES išorės politikos ir strateginių tikslų įgyvendinimo, įskaitant bendradarbiavimą su Komisija, kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis ir dvišalėmis institucijomis, metines ataskaitas.
2. Taikant 1 dalį, EIB teikia Komisijai EIB finansavimo operacijų, vykdytų pagal šį sprendimą, projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu , paskolų prieinamumo, skaidrumo ir veiksmingumo bei ES išorės politikos ir strateginių tikslų įgyvendinimo, įskaitant bendradarbiavimą su Komisija, kitomis tarptautinėmis finansų institucijomis ir dvišalėmis institucijomis, metines ataskaitas. Apie visus EIB ir kitų tarptautinių finansų institucijų ar dvišalių institucijų susitarimus, susijusius su finansinėmis operacijomis pagal šį sprendimą, turėtų būti pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai ir tai turėtų būti Komisijos metinės ataskaitos dalis. EIB ir kitų tarptautinių finansų institucijų ar dvišalių institucijų susitarimo memorandumai, susiję su finansinių operacijų vykdymu pagal šį sprendimą, skelbiami viešai.
Pakeitimas
21
Pasiūlymas dėl sprendimo
10 straipsnio 5 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5. Informaciją, nurodytą 2, 3 ir 4 dalyse, EIB teikia savo sąskaita.
5. Informaciją, nurodytą 2, 3 ir 4 dalyse, EIB teikia ir viešai skelbia savo sąskaita.
Pakeitimas
22
Pasiūlymas dėl sprendimo
14 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. pateikia šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą.
Komisija iki 2014 m. spalio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą.
Pakeitimas
23
Pasiūlymas dėl sprendimo
II priedo A(1) punktas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Kroatija, Turkija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija.
Kroatija, Turkija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija , Islandija .
Pakeitimas
24
Pasiūlymas dėl sprendimo
II priedo A(2) punktas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija, Kosovas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244 (1999) , Islandija .
Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Juodkalnija, Serbija, Kosovas pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1244 (1999).
PROCEDŪRA
Pavadinimas
ES garantijos suteikimas Europos investicijų bankui paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
Nuorodos
COM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Atsakingas komitetas
BUDG
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
ECON
17.6.2010
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
George Sabin Cutaş
15.6.2010
Svarstymas komitete
28.9.2010
18.10.2010
Priėmimo data
26.10.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
37
0
3
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Burkhard Balz, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Nikolaos Chountis, George Sabin Cutaş, Leonardo Domenici, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Markus Ferber, Elisa Ferreira, Vicky Ford, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Philippe Lamberts, Werner Langen, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Ivari Padar, Anni Podimata, Olle Schmidt, Edward Scicluna, Peter Simon, Peter Skinner, Theodor Dumitru Stolojan, Kay Swinburne, Marianne Thyssen
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Sophie Auconie, Sari Essayah, Ashley Fox, Enrique Guerrero Salom, Thomas Mann, Gay Mitchell, Gianni Pittella, Andreas Schwab, Tatjana Ždanoka
PROCEDŪRA
Pavadinimas
ES garantijos suteikimas Europos investicijų bankui paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Europos Sąjungoje, nuostoliams atlyginti
Nuorodos
KOM(2010)0174 – C7-0110/2010 – 2010/0101(COD)
Pateikimo Europos Parlamentui data
21.4.2010
Atsakingas komitetas
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
BUDG
19.5.2010
Nuomonę teikiantis (-ys) komitetas (-ai)
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
AFET
19.5.2010
DEVE
19.5.2010
INTA
19.5.2010
CONT
17.6.2010
ECON
17.6.2010
Pranešėjas(-ai)
Paskyrimo data
Ivailo Kalfin
10.5.2010
Priėmimo data
26.1.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
20
2
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Damien Abad, Alexander Alvaro, Marta Andreasen, Reimer Böge, Lajos Bokros, Giovanni Collino, Göran Färm, Salvador Garriga Polledo, Ivars Godmanis, Estelle Grelier, Lucas Hartong, Jutta Haug, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Ivailo Kalfin, Alain Lamassoure, Nadezhda Neynsky, Miguel Portas, Angelika Werthmann, Jacek Włosowicz
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Roberto Gualtieri, Jan Mulder
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Marit Paulsen
