GALUTINIS
A6-0109/2005
26.4.2005
PRANEŠIMAS
Užimtumas ir produktyvumas bei jų įtaka ūkio augimui
(2004/2188(INI))
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
Pranešėja:
Ona Juknevičienė
PE 353.469v02-00
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS PROJEKTAS....................................................3
PROCEDŪRA.............................................................................................................................7
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
Užimtumas ir produktyvumas bei jų įtaka ūkio augimui
( 2004/2188(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą ( SEC(2004)0690 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ( A6‑0109/2005 ),
A. kadangi už užimtumo politiką yra atsakingos valstybės narės,
B. kadangi darbo garantijos, darbo užmokesčio lygiai, darbo sąlygos, mokymai ir kapitalas vienam darbuotojui kinta, tai teigiamai veikia darbo našumo lygį,
C. kadangi neteisėtas darbas neigiamai veikia socialinės apsaugos sistemą, užimtumo politiką ir socialinę sanglaudą,
D. kadangi dėl dabartinio padidėjusios konkurencijos ir intensyvesnės struktūrinės pertvarkos ūkio etapo tam tikruose regionuose ir sektoriuose mažėja darbo vietų skaičius ir kinta užimtumo modelis,
E. kadangi siekiant sumažinti šių pokyčių neigiamą įtaką yra svarbu, kad visi, kas su tuo susiję, nurodytų su užimtumu ir produktyvumu susijusias problemas,
F. kadangi daugelyje sektorių trūksta kvalifikuotų darbininkų ir kadangi kai kuriose valstybėse narėse dėl ypatingų demografinių tendencijų mažėja darbingų vietos gyventojų skaičius,
G. kadangi Europos ūkio augimas yra apie 2 proc., o to neužtenka kovojant su nedarbu ir skatinant visišką užimtumą, be to, tai rodo, kad norint išspręsti darbo vietų trūkumo problemą, reikia sprendimų makroekonomikos lygmeniu,
H. kadangi abu socialiniai partneriai turėtų būti įtraukti į dialogą siekiant išnagrinėti darbo kokybės ir produktyvumo ryšį ir kadangi šis bendradarbiavimas būtų valstybių narių ekonomikos pažangos pagrindas,
I. kadangi mažosios ir vidutinės įmonės skatina didžiausią darbdavių poreikį ir yra pagrindinis ūkio augimo variklis,
J. kadangi interneto ir elektroninės prekybos plėtra reiškia, kad ES bendrovės, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, veikia vis labiau globalėjančioje rinkoje ir jų konkurencingumo poreikis turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į šį platų kontekstą,
K. kadangi ūkio augimas užimtumo augimo sąskaita yra nepageidaujamas ir todėl visos užimtumo augimo formos yra skatintinos, taip pat pažymint tai, kad Komisijos darbo dokumente teigiama, jog „lankstus darbo grafikas (įskaitant laikinas darbo sutartis ir sutartis dėl darbo ne visą dieną) padėjo didinti užimtumą ir darbo rinkos galimybes“,
1. apgailestauja, kad Taryba Stabilumo ir augimo pakto nebelaiko ūkio augimo sąlygų gerinimo ir darbo vietų kūrimo varomąja jėga;
2. pabrėžia valstybės investicijų svarbą ES ir nacionaliniu lygmenimis, skatinant socialinę ir ekonominę sanglaudą kaip priemonę, skirtą didinti darbuotojų paklausą ir spartinti ūkio bei užimtumo augimą;
3. mano, kad vykdydama kitokią ekonomikos, pinigų bei socialinę politiką, ES gali tapti pasaulio ekonominės, socialinės ir aplikosaugos pažangos zona; dar kartą patvirtina strateginių tikslų, apimančių visišką užimtumą, įskaitant daugiau ir geresnių darbo vietų, ūkio augimą, socialinę sanglaudą (ypač kovą su skurdu, pajamų nelygybe ir nedarbu) ir aplinkos apsaugą, paminėtų Lisabonos Europos Vadovų Taryboje, svarbą kaip varomąją jėgą norint pasiekti ES tvarią raidą ir mano, kad šie strateginiai tikslai turėtų būti vienas iš svarbiausių ES prioritetų per artimiausius penkerius metus;
4. mano, kad ekonominė ir pinigų sąjunga bei Stabilumo ir augimo paktas stiprins vidaus rinką ir skatins neinfliacinę makroekonomiką, kurios palūkanų normos bus žemos, o tai padės gerinti ūkio augimo sąlygas, sukurti daugiau darbo vietų ir bus tvirtas pagrindas socialinei sanglaudai;
5. mano, kad kurti sėkmingą ir tvirtą ekonominę ir pinigų sąjungą, gerai veikiančią vidaus rinką ir aukštą užimtumo lygį neturėtų būti tik valstybių narių socialinės apsaugos sistemų struktūrinių reformų uždavinys, kadangi struktūrinės reformos turi turėti plačią taikymo sritį, o tai prieštarauja ribotoms ir trūkstamoms jų priemonėms, ir atitinkamai prisidėti sprendžiant sudėtingas problemas, iškylančias skatinant kurti darbo vietas;
6. remia Komisijos darbo dokumente pateiktą išvadą, kad „reformos pastangos, skirtos skatinti užimtumą, be kita ko turėtų būti nukreiptos į mokesčių ir privilegijų sistemų reformas siekiant, kad darbdaviai taptų mokūs, į aktyvią darbo rinkos politiką siekiant skatinti darbingumą, modernizuoti darbo organizavimo sistemą, įskaitant lankstesnes darbo sutarties sąlygas, skatinti geografinį ir profesinį darbo jėgos mobilumą ir siekti, kad kolektyvinių derybų sistemos taptų palankesnės užimtumui;
7. mano, kad socialinės apsaugos, mokesčių, ekonomikos, užimtumo ir finansų politikos reforma turi būti vykdoma nuosekliai, atsižvelgiant į Europos tikslą kurti aukšto lygio užimtumą ir socialinę apsaugą;
8. mano, kad šiame kontekste siekiant stiprinti Europos Sąjungos ekonomikos ir užimtumo strategiją, kurioje atsižvelgiama į socialinės apsaugos tikslus, daugiau dėmesio turėtų būti skiriama rinkos efektyvumo gerinimui, technologijos naujovių, mokymo ir švietimo sistemų, konkurencingumo ir produktyvumo skatinimui, kaip būtinoms augimo ir užimtumo sąlygoms;
9. mano, kad naujovės ir verslumas lemia augimą, darbo vietų kūrimą bei produktyvumą ir kad Komisija turėtų remti įmonių, mokyklų, universitetų ir mokslininkų Europos Sąjungoje ir už jos ribų bendradarbiavimą siekdama skatinti ir pagreitinti verslumą bei naujovių diegimą;
10. mano, kad visos anksčiau pateiktos strategijos padės didinti pastangas skatinti užimtumą ir socialinę integraciją bei kovoti su nedarbu ir kad šiuo aspektu užimtumo skatinimas ir darbuotojų apsauga bei saugumas yra susiję su poreikiu gerinti darbo rinkos funkcionavimą, todėl šitaip yra prisidedama ir prie ekonominės bei pinigų sąjungos sėkmingo veikimo;
11. pažymi, kad siekiant tobulinti vidaus rinką, sukurti palankią MVĮ veiklos aplinką ir sumažinti administravimo bei mokesčių išlaidas daugiau dėmesio turėtų būti skiriama Bendrijos ir nacionalinių teisės aktų supaprastinimui ir geresniam poveikio įvertinimui; taip pat tarpininkauja skatinant mažųjų ir vidutinių įmonių finansavimo priemones ir būdus, pvz., vadinamąjį rizikos kapitalą;
12. pripažįsta svarbų Europos investicijų banko vaidmenį kuriant darbo vietas suteikus galimybę investuoti Europoje; ragina Europos investicijų banką plėsti savo veiklą šia kryptimi, skatinant skverbtis į technologijos naujovių sritį ir į mokymo bei švietimo sistemas;
13. pažymi, kad sustiprėjusi vidaus rinka kartu su darbo rinkos reforma ir integruota kapitalo rinka būtų didžiulis geroko Europos BVP augimo potencialas; todėl mano, kad labai svarbu stiprinti vidaus rinką, ypač paslaugas;
14. pripažįsta viešųjų paslaugų ir jų teikimo svarbą skatinant socialinę, ekonomikos ir teritorinę sanglaudą Europos Sąjungoje bei ūkio ir užimtumo augimui; griežtai kritikuoja išankstinį neigiamą nusiteikimą prieš valstybę kaip visuotinės svarbos paslaugų teikėją ir reikalauja, kad viešasis sektorius būtų atsakingas už viešųjų paslaugų valdymą;
15. mano, kad pagerėjęs darbo jėgos judėjimas geografiniu bei užimtumo požiūriu sumažintų pasiūlos ir paklausos darbo rinkoje skirtumus ir gerokai pagerintų užimtumo lygį ir kad išlieka daug galimybių gerinti veiklą šiuo aspektu;
16. pabrėžia būtinybę įdiegti priemones, kuriomis vyresnio amžiaus žmonės skatinami aktyviai dalyvauti darbo rinkoje bei sulaikoma nuo ketinimų anksti išeiti į pensiją; iškelia vyresnio amžiaus darbuotojų, kurių patirtis ir žinios gali padėti pakelti Europos ūkio produktyvumą, indėlio svarbą; mano, kad vyresnio amžiaus žmonių patirtis ir žinios turėtų būti traktuojamos kaip ištekliai, kuriuos reikia naudoti, o ne kaip problema;
17. pripažįsta laisvo darbuotojų judėjimo Europos Sąjungoje svarbą ir todėl ragina valstybes nares peržiūrėti naujoms valstybėms narėms taikomą laisvo darbuotojų judėjimo srities pereinamąjį laikotarpį siekiant pašalinti visas darbo jėgos judėjimo kliūtis;
18. pripažįsta socialinių partnerių vaidmenį kuriant sėkmingai veikiančią ir tvirtą ekonominę ir pinigų sąjungą;
19. ragina valstybes nares imtis spręsti neteisėto darbo problemą, kuri daro neigiamą įtaką socialinės apsaugos sistemai, socialinei sanglaudai, konkurencingumui ir produktyvumui;
20. ragina valstybes nares, atsižvelgiant į nacionalinius įstatymus ir darbo praktiką, modernizuoti mokesčių ir socialinės apsaugos sistemas tam, kad jos galėtų prisitaikyti prie darbo rinkos struktūrinių pokyčių ir padėtų didinti kvalifikuotų, lengvai prie naujų sąlygų prisitaikančių darbuotojų skaičių siekiant prisidėti prie konkurencingumo, užimtumo ir produktyvumo gerinimo;
21. ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis ir pasikonsultavus su abiem socialiniais partneriais išnagrinėti pasiektą plėtros, naujovių ir pažangos lygį, palyginti su pirmiau pateiktais tikslais, ir Tarybai bei Europos Parlamentui pateikti atitinkamas ataskaitas apie darbo kokybę, darbo rinkos efektyvumą, produktyvumą, mokesčių ir socialinės apsaugos sistemas visuose ūkio sektoriuose;
22. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Užimtumas ir produktyvumas bei jų įtaka ūkio augimui
Procedūros numeris
2004/2188(INI)
Pagrindas Darbo tvarkos taisyklėse
45 straipsnis
Atsakingas komitetas Data, paskelbta per plenarinį posėdį
EMPL 18.11.2004
Nuomonę teikiantis(-ys) komitetas(-ai) Paskelbimo per plenarinį posėdį data
ECON 18.11.2004
ITRE 18.11.2004
Nuomonė(-s) nepareikšta(-os) Nutarimo data
ECON 30.8.2004
ITRE 24.11.2004
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
-
Į pranešimą įtrauktas(-i) pasiūlymas(-ai) dėl rezoliucijos(-ų)
-
Pranešėjas(-ai) Paskyrimo data
Ona Juknevičienė 6.10.2004
Pakeistas(-i) pranešėjas(-ai)
-
Svarstymas komitete
15.3.2005
19.4.2005
Priėmimo data
20.4.2005
Galutinio balsavimo rezultatai
Už:
Prieš:
Susilaikė:
30
2
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Philip Bushill-Matthews, Mogens N.J. Camre, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Carlo Fatuzzo, Ilda Figueiredo, Joel Hasse Ferreira, Stephen Hughes, Ona Juknevičienė, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Csaba ?ry, Jacek Protasiewicz, Jean Spautz, Struan Stevenson, Anne Van Lancker, Gabriele Zimmer.
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Jamila Madeira, Dimitrios Papadimoulis.
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
-
Pateikimo data – A[6]
26.4.2005
A6-0109/2005
Pastabos
