P6_TA(2007)0014
Tvarumo principo įtraukimas į vystomojo bendradarbiavimo politikos sritis
A6-0474/2006
Europos Parlamento rezoliucija dėl tvarumo principo įtraukimo į vystomojo bendradarbiavimo politikos sritis ( 2006/2246(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į EB sutarties 177, 178, 179, 180 ir 181 straipsnius,
–
atsižvelgdamas į Atnaujintą ES tvaraus vystymosi strategiją, kurią Europos Taryba priėmė 2006 m. birželio 15-16 d. Briuselyje , ir į ankstesnę ES tvaraus vystymosi strategiją, kurią Europos Vadovų Taryba priėmė 2001 m. Geteborge, bei į išorės aspektą, kuriuo Europos Vadovų Taryba papildė strategiją 2002 m. Barselonoje,
–
atsižvelgdamas į Johanesburgo Įgyvendinimo planą, patvirtintą 2002 m. Pasaulio viršūnių susitikime tvaraus vystymosi klausimu,
–
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) Aplinkos ir vystymosi konferencijoje, vykusioje 1992 m. Rio de Žaneire, patvirtintą "Darbotvarkę 21",
–
atsižvelgdamas į 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašytą Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno baseino grupės valstybių (AKR) ir Europos Bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą OL L 317, 2000 12 15, p. 3.
, ypač jo 19, 23 ir 32 straipsnius,
–
atsižvelgdamas į 2000 m. JT Generalinės Asamblėjos priimtą Tūkstantmečio deklaraciją ir joje nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT) bei 2005 m. JT pranešimą "Investicijos į vystymąsi",
–
atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 2 d. Paryžiaus aukščiausiojo lygio forume priimtą Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo,
–
atsižvelgdamas į 2002 m. JT konferencijoje dėl Vystymosi finansavimo priimtą Monterėjaus konsensusą,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "ES pagalba. Daugiau, geriau ir greičiau" ( COM(2006)0087 ) ir juo pagrįstas 2006 m. balandžio 11 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 20 d. pasirašytą Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos: "Europos konsensusas" ("Europos konsensusas dėl vystymosi") OL C 46, 2006 2 24, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 15–16 d. Europos Vadovų Tarybos priimtą ES strategiją "ES ir Afrika. Strateginės partnerystės link" ir Komisijos komunikatą, kuriame siūloma "ES ir Karibų jūros regiono partnerystė siekiant augimo, stabilumo ir vystymosi" ( COM(2006)0086 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Tvaraus vystymosi strategijos peržiūra. Veiksmų programa" ( COM(2005)0658 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "2005 m. ES tvaraus vystymosi strategijos peržiūra. Pirmoji apžvalga ir ateities gairės" ( COM(2005)0037 ) ir jo priedą ( SEC(2005)0225 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Vystymosi politikos darna. Spartinti pažangą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų" ( COM(2005)0134 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Vandens ūkio tvarkybos besivystančiose šalyse politika ir ES vystomojo bendradarbiavimo prioritetai" ( COM(2002)0132 ),
–
atsižvelgdamas į 2002 m. Johanesburge vykusiame Pasaulio viršūnių susitikime tvaraus vystymosi klausimu pradėtą ES vandens iniciatyvą,
–
atsižvelgdamas į Johanesburge vykusiame pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime tvaraus vystymosi klausimais priimtą Europos energetikos iniciatyvą ir Komisijos komunikatą "Dėl būsimo ES Energetikos iniciatyvos vystymosi ir AKR šalių energetikos fondo įkūrimo" ( COM(2004)0711 ),
–
atsižvelgdamas į ES ir šešių AKR šalių regionų Ekonominės partnerystės susitarimus, kurie turėtų įsigalioti 2008 m.,
–
atsižvelgdamas į 2004 m. rugpjūčio 2 d. Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Generalinės tarybos priimtą Dohos darbo programą,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 22 d. ir 2006 m. gegužės 1–12 d. vykusios JT Tvaraus vystymosi komisijos keturioliktosios sesijos ataskaitą,
–
atsižvelgdamas į Komisijos nariams adresuotą J. Almunios komunikatą "Tvaraus vystymosi rodikliai ES tvaraus vystymosi strategijos įgyvendinimui stebėti" ( SEC(2005)0161 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "ES strategija Afrikai. Europos ir Afrikos paktas Afrikos vystymuisi spartinti" ( COM(2005)0489 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Pažangos, siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, paspartinimas. Vystymosi finansavimas ir pagalbos veiksmingumas" ( COM(2005)0133 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Paspartinti pažangą siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo. Europos Sąjungos įnašas" ( COM(2005)0132 ),
–
atsižvelgdamas į JT Prekybos ir vystymosi konferencijos 2005 m. leidinį "Ekonominis vystymasis Afrikoje. Tiesioginių užsienio investicijų vaidmens persvarstymas",
–
atsižvelgdamas į JT Afrikos ekonomikos komisijos 2004 m. ekonominę ataskaitą apie Afriką "Afrikos prekybinio potencialo išlaisvinimas",
–
atsižvelgdamas į 2001 m. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) ataskaitą "Vystymosi pagalbos komiteto gairės. Tvaraus vystymosi strategija",
–
atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 28 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę "ES tvaraus vystymosi strategijos įvertinimas",
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Klimato kaita vystomojo bendradarbiavimo kontekste" ( COM(2003)0085 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą "Aplinkos apsaugos interesų integravimas į kitas politikos sritis. Nuveiktų Kardifo proceso darbų įvertinimas" ( COM(2004)0394 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Kova su skurdu kaime. Europos Bendrijos politika ir požiūris į kaimo vystymąsi ir tvarų gamtinių išteklių valdymą besivystančiose šalyse" ( COM(2002)0429 ),
–
atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio mėn. suvestinę ataskaitą dėl "Aplinkosaugos ir miškų reglamentų 2493/2000 ir 2494/2000 įvertinimo", kurią parengė bendra
EuropeAid
bendradarbiavimo tarnybos, Vystymosi generalinio direktorato ir Išorės santykių generalinio direktorato įvertinimo grupė,
–
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl savanoriško FLEGT (Miškų įstatymų taikymo, valdymo ir prekybos) licencijavimo schemos medienai importuoti į Europos bendriją parengimo ( COM(2004)0515 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą "Aplinkosaugos integravimas į EB ekonominį ir vystomąjį bendradarbiavimą" ( SEC(2001)0609 ),
–
atsižvelgdamas į 2000 m. EBPO gaires tarptautinėms įmonėms,
–
atsižvelgdamas į savo 1999 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl ES standartų besivystančiose šalyse veiklą vykdančioms Europos įmonėms: Europos kodekso link OL C 104, 1999 4 14, p. 180.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl mažų ir vidutinių įmonių besivystančiose šalyse OL C 298 E, 2006 12 8, p. 171.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2006 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl pagalbos veiksmingumo ir korupcijos besivystančiose šalyse OL C 293 E, 2006 12 2, p. 316.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl tvaraus vystymosi aplinkosaugos aspektų OL C 287 E, 2006 11 24, p. 185.
ir į 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl Atnaujintos tvaraus vystymosi strategijos Priimti tekstai, P6_TA(2006)0272 .
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ( A6-0474/2006 ),
A.
kadangi tvarus vystymasis, kaip apibrėžta Pasaulio komisijos dėl aplinkos ir vystymosi 1987 m. Brundtland pranešime, reiškia, kad dabartinės kartos poreikiai turi būti patenkinti nesudarant pavojaus būsimoms kartoms patenkinti savuosius; kadangi visų pirma būtina išsaugoti žemės gebėjimą palaikyti gyvybę su visa jos įvairove, tausoti ribotus planetos gamtinius išteklius ir skatinti tvarią gamybą ir tausų vartojimą, kad ekonomikos augimas nebūtų aplinkos alinimo priežastis,
B.
kadangi nuo 1997 m., kai tvarus vystymasis buvo įtvirtintas Sutartyje kaip vienas pagrindinių principų, tvarus vystymasis yra vienas svarbiausių ES uždavinių, todėl juo turėtų būti grindžiama visa ES politika ir veikla,
C.
kadangi tvarus vystymasis nereiškia, kad socialiniai, aplinkosaugos ir ekonominiai klausimai prieštarauja vienas kitam, o priešingai – yra tarpusavyje susiję ir vienas kitą sutvirtina,
D.
kadangi vienas pagrindinių pirmiau minėtos Atnaujintos ES tvaraus vystymosi strategijos uždavinių yra aktyviai skatinti tvarų vystymąsi visame pasaulyje,
E.
kadangi ES vystomojo bendradarbiavimo tikslas – skatinti besivystančių šalių tvarų ekonominį, aplinkos ir socialinį vystymąsi bei sklandų ir nuoseklų besivystančių šalių integravimąsi į pasaulio ekonomiką ir prisidėti prie skurdo mažinimo besivystančiose šalyse kampanijos,
F.
kadangi netvarios tendencijos daugelyje sričių, pvz., žemės išteklių, transporto, klimato kaitos, žuvininkystės, biologinės įvairovės nykimas ar išteklių naudojimas tiek išsivysčiusiose, tiek besivystančiose šalyse turi neigiamą poveikį pirmiausia besivystančių šalių skurdžiai gyvenančiam sluoksniui,
G.
kadangi daugiau nei 1 milijardas žmonių, daugiausia mažiausiai išsivysčiusiose šalyse (MIŠ), gyvena itin skurdžiai už mažiau nei 1 JAV dolerį per dieną, o nuo 1,5 iki 3 milijardų žmonių gyvena žemiau 2 JAV dolerių per dieną skurdo ribos,
H.
kadangi du iš trijų skurstančių pasaulio žmonių gyvena kaimo vietovėse, ir jų pragyvenimas priklauso nuo gamtos išteklių WWF (2004 m.). ES parama: Mažinti skurdą tvarios aplinkos pagalba: Kodėl ES parama turėtų kreipti dėmesį į skurdo ir aplinko ryšį.
, miško ištekliai padeda užsitikrinti pragyvenimą 90 proc. iš daugiau nei 1 milijardo itin skurdžiai gyvenančių žmonių Pasaulio bankas (2002 m.). Pasaulio banko grupės atnaujinta miškų strategija, 2002 10 31.
ir daugiau kaip 1 milijardas žmonių, daugiausiai priklausančių skurdžiai gyvenančioms bendruomenėms, priklauso nuo žuvų išteklių norėdami gauti bent 30 proc. gyvūninių baltymų Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO) (2002). Pasaulio žvejybos ir vandens kultūrų būklė. FAO, Roma, Italija.
,
I.
kadangi Afrikai teikiama oficiali vystymosi pagalba (OVP) vis dar daug mažesnė nei 1990 m., kai jos buvo teikiama daugiausiai, ir yra apskaičiuota, kad kasmet trūksta nuo 20 iki 25 milijardų JAV dolerių,
J.
kadangi ES valstybės narės įsipareigojo pasiekti, kad iki 2015 m. OVP sudarytų 0,7 proc. bendrųjų nacionalinių pajamų (BNPj), o naujosios valstybės narės įsipareigojo iki 2015 m. OVP padidinti iki 0,33 proc. BNPj,
K.
kadangi skurdo panaikinimas leistų besivystančiose šalyse užtikrinti tausų vartojimą ir išteklių valdymą tik tuomet, jeigu naikinant skurdą būtų dedamos pastangos gerinti švietimą, sveikatą ir institucinius gebėjimus; kadangi kova su skurdu teigiamų rezultatų duotų tik tuomet, jeigu aplinkos ir gamtiniai ištekliai būtų valdomi juos tausojant,
L.
kadangi norint, kad besivystančiose šalyse būtų veiksmingai sprendžiamos ekonominės, socialinės ir aplinkos problemos, labai svarbu laikytis demokratinių normų ir kurti bei stiprinti skaidrias ir veiksmingas valstybės institucijas, ypač administracinius gebėjimus,
M.
kadangi korupcija mažina pagalbos veiksmingumą, o kartu trukdo ir ES vystymosi politikai bei sukuria rimtas kliūtis ES šalių partnerių vystymuisi,
N.
kadangi tam, kad rinkos veiktų tvaraus vystymosi labui, būtini nauji metodai, o privatus sektorius turėtų kurti teisingas ir tvarias visuomenes,
O.
kadangi veiksmingų teisinių sistemų ir ekonominės bei intelektinės nuosavybės teisių nebuvimas yra didžiulė kliūtis sudarant sąlygas investicijoms ir gali trukdyti tvirtam ekonominiam vystymuisi, taigi ir socialinei pažangai daugelyje MIŠ,
P.
kadangi gera vystymosi politika ir didelė pagalba vystymuisi yra svarbūs dalykai, tačiau nebus jokių pokyčių, jeigu jie pagalbą gaunančiose šalyse netaps veiksmingais nuosekliais vystomaisiais veiksmais, kai pripažįstama ir nuolat atsižvelgiama į su aplinka susijusias galimybes ir pavojus,
Q.
kadangi pirmiau minėtame leidinyje "Ekonominis vystymasis Afrikoje. Tiesioginių užsienio investicijų vaidmens persvarstymas" teigiama, kad pagalbos susiejimas su aplinkos apsauga gali padėti veiksmingai mažinti skurdą,
R.
kadangi neteisėtas miško kirtimas daro žalą aplinkai, besivystančių šalių vyriausybėms reiškia milijardus dolerių negautų pajamų, skatina korupciją, kenkia teisinei valstybei ir geram valdymui bei finansuoja ginkluotus konfliktus,
S.
kadangi 2,6 milijardo žmonių arba per 40 proc. pasaulio gyventojų neturi elementarių sanitarinių sąlygų ir kadangi 1 milijardas žmonių naudoja nesaugius geriamojo vandens šaltinius,
T.
kadangi tolesnė tarša, gamtinių išteklių nykimas ir eikvojimas daugelyje besivystančių šalių gali lemti konfliktines situacijas,
U.
kadangi besivystančių šalių ekonomiką silpnina energijos kainų svyravimai ir nepakankama energijos šaltinių įvairovė, todėl tokios šalys didelę savo prekybos pertekliaus dalį išleidžia energijos importui, o tai daro neigiamą įtaką stabiliam šių šalių ekonomikų vystymuisi,
V.
kadangi vienas iš iššūkių tvariam vystymuisi yra stiprus gyventojų skaičiaus augimas, nes didėja netinkamas gamtinių išteklių eikvojimas, o tai labai alina aplinką,
1.
palankiai vertina tai, kad pirmiau minėtoje Atnaujintoje ES tvaraus vystymosi strategijoje tvaraus vystymosi skatinimas visame pasaulyje vėl įvardijamas kaip vienas pagrindinių jos uždavinių;
2.
palankiai vertina tai, kad pirmiau minėtame Europos konsensuse dėl vystymosi aktualiausiu ir svarbiausiu ES vystomojo bendradarbiavimo uždaviniu įvardijamas skurdo naikinimas tvaraus vystymosi kontekste;
3.
mano, kad tvaraus ekonomikos augumo skatinimas ir skurdo naikinimas kartu užtikrinant aplinkos apsaugą yra didžiausi iššūkiai ES vystomojo bendradarbiavimo politikai ir jų negalima įveikti, nenustačius socialinių ir su aplinka susijusių tikslų, kurie apimtų aplinkos apsaugą ir tinkamas galimybes naudotis gamtos ištekliais bei dalytis jų teikiama nauda;
4.
pabrėžia, kad perėjimas prie lygesnių galimybių naudotis gamtiniais/energijos ištekliais ir teisingesnio jų paskirstymo yra būtina sąlyga tvariam vystymuisi ir neatskiriama žmogaus orumo dalis;
5.
palankiai vertina tai, kad į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę OL L 378, 2006 12 27, p. 41.
, buvo įtraukta teminė programa aplinkos ir tvaraus gamtos išteklių, įskaitant energiją, valdymui;
6.
pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad visos trys tvaraus ir tausaus vystymosi sudėtinės dalys, t. y., aplinkos apsauga, socialinė lygybė ir sanglauda bei ekonominė gerovė, būtų tinkamai integruotos ir įgyvendinamos visose vystomojo bendradarbiavimo politikos kryptyse; ragina Komisiją reguliariai vertinti šį procesą;
7.
ragina stiprinti pažangos, padarytos įgyvendinant pirmiau minėto Johanesburgo Įgyvendinimo plano tikslus ir TVT, stebėsenos mechanizmus, pvz., stiprinti įsipareigojimus tvaraus vystymosi labui, užtikrinti ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių tvaraus vystymosi aspektų integraciją ir stiprinti teisinę valstybę bei valstybės institucijas ir kitus dalykus;
8.
primena, kad tvarus vystymasis yra visuotinai aktualus dalykas, reikalaujantis stiprinti politikos nuoseklumą visuose sektoriuose, kad būtų užtikrintas jų sklandus veikimas;
9.
pabrėžia, kad reikia dėti daugiau pastangų kovojant su esamais netvaraus vystymosi atvejais, ypač šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisija, žuvų išteklių eikvojimu ir biologinės įvairovės nykimu; dėl biologinės įvairovės nykimo ragina visas atitinkamas suinteresuotas šalis imtis atitinkamų priemonių, kad iš tikrųjų būtų pasiektas tikslas iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą;
10.
ragina Komisiją intensyvinti pastangas visose vystomosios politikos srityse atsižvelgti į aplinkos problemas, pvz., gamtinių išteklių valdymą;
11.
ragina Komisiją suderinti jos pagalbos teikimo būdus su nacionalinėmis tų šalių, kurioms ji teikia pagalbą, tvaraus vystymosi strategijomis;
12.
ragina ES konsultuoti besivystančias šalis, kaip jos turėtų tobulinti savo gebėjimus vertinti savo gamtinių išteklių ir išteklių valdymo politikos poveikį aplinkai, kuris vėliau galėtų būti įgyvendinamas vykdant bendradarbiavimo su tomis šalimis programas;
13.
dar kartą pabrėžia, kad labai svarbu stebėti ES poveikį pasaulio ekologijai, nes tai liudija ES pasiryžimą skatinti tvarų vystymąsi visame pasaulyje;
14.
pabrėžia biologinės įvairovės išsaugojimo svarbą ir siūlo, kad šis klausimas būtų įtrauktas į Tvaraus vystymosi strategiją kaip naujas svarbus klausimas arba jam bent jau būtų skirtas ypatingas dėmesys skyriuje apie gamtinių išteklių valdymą;
15.
ragina Komisiją bendradarbiauti su AKR šalimis siekiant užkirsti kelią nelegaliems toksinių atliekų sąvartynams, tiek pasitelkiant vietines operacijas, tiek ir tarptautinius subjektus, kilusius iš ES ir joje veikiančius;
16.
pabrėžia, kad reikia skubiai padėti besivystančioms šalims išspręsti su klimato kaita susijusias problemas ir imtis būtinų priemonių, kad besivystančiame pasaulyje būtų labiau remiamos investicijos į švarias ir efektyvias technologijas; taip pat pripažįsta, kad ES turi skubiai įvykdyti ir viršyti savo emisijos sumažinimo tikslus, kad taip padėtų užkirsti kelią pavojingai klimato kaitai, kuri skaudžiausiai paveiktų besivystančias šalis ir skurdžiausius gyventojus;
17.
ragina Europos Sąjungą imtis būtinų priemonių, kad būtų galima padėti mūsų partnerėms besivystančioms šalims vykdyti jų per paskutines pasaulines derybas dėl tvaraus vystymosi strategijos prisiimtus įsipareigojimus, ypač įsipareigojimus kovoti su klimato kaita, dėl kurios tų šalių gyventojai nukentėtų pirmiausia (Kiotas, Monterėjus, Doha, Johanesburgas);
18.
skatina kurti ir platinti alternatyvios energetikos technologijas ir pabrėžia, kad reikia skubiai ir labai padidinti atsinaujinančios energijos šaltinių dalį visame pasaulyje;
19.
ragina Komisiją su Europos korporacijomis, besispecializuojančiomis atsinaujinančios energijos srityje, inicijuoti projektus, padedančius ir skatinančius aplinkai nekenkiančių energijos šaltinių, kuriuos besivystančiose šalyse naudotų tiek privatūs vartotojai, tiek įmonės, perdavimą ir naudojimą;
20.
pabrėžia, kad infrastruktūra gali būti esminis tvaraus vystymosi elementas, jei ji atitinka aplinkos ir socialines gaires, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų vykdomi strateginis aplinkos vertinimas ir poveikio aplinkai vertinimas, ir jais būtų galima viešai naudotis visose programose ir projektuose, gaunančiuose finansinę ES parama, ypač Komisijos komunikatu Tarybai ir Europos Parlamentui ( COM(2006)0376 ) pasiūlytoje ES ir Afrikos partnerystėje dėl infrastruktūros, pagal kurią ES finansiškai rems tarptautinius infrastruktūros projektus, padedančius užpildyti regioninių infrastruktūros projektų spragas, ir kurioje – laikantis pirmiau minėto Europos konsensuso dėl vystymosi – valstybės narės, nepriklausomai nuo jų indėlio, galės pateikti atitinkamus projektinius pasiūlymus;
21.
pabrėžia, kad reikia užtikrinti bet kurio ir kiekvieno su infrastruktūra susijusio projekto ekonominį tausumą, jei reikia, atsižvelgiant į mokesčių politikos reformas, ir kad negali būti pakenkta ekologiniam tvarumui;
22.
pripažįsta tarpvalstybinių ir bendrų vandens išteklių Afrikoje kiekį ir tai, kad vandens išteklių klausimas itin opus turint mintyje klimato kaitą, per didelį suvartojimą ir taršą; ragina Komisiją, atsižvelgiant į ES ir Afrikos partnerystę dėl infrastruktūros, remti integruotą vandens išteklių valdymą siekiant užtikrinti vandens tiekimą žmonėms ir ekologinį tvarumą;
23.
pripažįsta, kad dideli su infrastruktūra susiję projektai gali smarkiai paveikti aplinką ir socialinį sektorių; siūlo, kad Pasaulio užtvankų komisijos pateikti kriterijai, kurie apima pasirinkimo analizę ir visuomenės dalyvavimą, būtų sprendimų dėl didelių užtvankų projektų priėmimo pagrindas;
24.
reikalauja didinti vystymosi pagalbos, skiriamos projektams, susijusiems su sąmoningumo aplinkos apsaugos ir sveikatos klausimais dindinimu, apimtį;
25.
apgailestauja, kad ES tvaraus vystymosi strategijos išorės aspektas nėra glaudžiau susietas su tokiais visuomenės sveikatos klausimais, kaip ŽIV/AIDS ir tuberkuliozė; pabrėžia, kad šie klausimai turi būti sprendžiami tiek ES viduje, tiek globaliai;
26.
pabrėžia, kad norint padidinti visuomenės sąmoningumą tvaraus vystymosi klausimu labai svarbu į diskusijas ir sprendimų priėmimą šiuo klausimu įtraukti pilietinę visuomenę, NVO ir ypač moteris; yra tvirtai įsitikinęs, kad švietimas atlieka svarbų vaidmenį ugdant visuomenę, ypač neturtingesnius gyventojus, rinktis tvarias ekologiškas alternatyvas;
27.
ragina Komisiją remti besivystančių šalių vietos bendruomenių ir čiabuvių gyventojų gebėjimų stiprinimą ir dalyvavimą naudojantis gamtos ištekliais, juos prižiūrint ir valdant;
28.
pabrėžia, kad siekiant aktyvesnio dalyvavimo reikia skaidriai teikti svarbią informaciją ir taip pagerinti galimybes naudotis ES dokumentais;
29.
reikalauja nustatyti tvaraus vystymosi rodiklius, kurie būtų taikomi vykdant ES vystomojo bendradarbiavimo politiką, ir stiprinti atskaitomybės bei stebėjimo priemones, skirtas biologinei įvairovei ir ekologiniam tvarumui išsaugoti;
30.
reikalauja, kad naujosios ir senosios valstybės narės daug labiau įsipareigotų siekti, kad vystomajam bendradarbiavimui būtų skiriama 0,7 proc. OVP/BNPj;
31.
pabrėžia, kad svarbu siekti tokių daugiašalių susitarimų dėl aplinkos kaip Kioto protokolas ir PPO susitarimų suderinamumo, ypač taikant Bendrojo susitarimo dėl tarifų ir prekybos (GATT) XX straipsnį dėl bendrųjų išimčių, nustatytų priemonėms, kurios yra: b) reikalingos žmogaus, gyvūnų ar augalų gyvybės ir sveikatos apsaugai; ir g) susijusios su senkančių gamtos išteklių konservavimu, jei tokios priemonės yra vykdomos kartu su vietinės gamybos ar vartojimo apribojimais; šiuo požiūriu dar kartą pabrėžia prekybos pasiūlymų poveikio aplinkos tvarumui vertinimo vaidmenį;
32.
ragina JAV, Kiniją ir Indiją ratifikuoti Kioto protokolą ir kartu su ES prisiimti atsakomybę dėl tvaraus vystymosi visame pasaulyje;
33.
pabrėžia, kad ES turėtų apsvarstyti žalingą eksporto subsidijų poveikį besivystančioms šalims, o ypač MIŠ, ir dėti daugiau pastangų tarptautinėse derybose dėl prekybos siekdama jas panaikinti;
34.
dar kartą pabrėžia, kad svarbu panaikinti tų MIŠ, kurių vyriausybės laikosi žmogaus teisių ir gero valdymo principų, skolas;
35.
įsitikinęs, kad Europos tvaraus vystymosi tinklas galėtų pasitarnauti kaip centras, per kurį valstybės narės galėtų keistis patirtimi ir dalytis pažangiąją patirtimi, pvz., per tarpusavio vertinimo mechanizmus;
36.
įsitikinęs, kad būtų labai naudinga įkurti nuolatinę tvaraus vystymosi konsultacinę ir priežiūros tarnybą, kurioje dirbtų valstybių narių ir pilietinės visuomenės atstovai ir kuri prižiūrėtų, kaip tvaraus vystymosi aspektas įtraukiamas į visas ES politikos sritis ir programas, ypatingą dėmesį skirdama vystomajam bendradarbiavimui, bei turėtų didelės svarbos ir reikšmės teikiant paramą Komisijos tarpžinybinei aplinkos klausimų integravimo į vystomąjį bendradarbiavimą grupei;
37.
pabrėžia, kad išsivysčiusios šalys turėtų pirmosios propaguoti tvarų vystymąsi;
38.
pabrėžia, kad tvarus vystymasis neatsiejamas nuo tvarių institucijų, taigi ir būtinybės nustatyti ribojančias priemones, tokias kaip skolos panaikinimo susiejimas su pagarba žmogaus teisėms ir geru valdymu; įsitikinęs, kad tai galėtų paskatinti abipusiškai naudingus santykius ir vystomąjį bendradarbiavimą, pagrįstą lygybės, partnerystės ir atsakomybės principais;
39.
pabrėžia, kad svarbu stiprinti mažas ir vidutines įmones (MVĮ), kurios yra pagrindinė aplinkos, socialinio ir ekonominio vystymosi skatinimo priemonė besivystančiose šalyse; todėl reikalauja intensyvinti pastangas kartu su šalių partnerių institucijomis formuoti politiką ir rengti programas ir projektus, skatinančius MVĮ, vykdančių veiklą pagal tvaraus vystymosi principus, vystymąsi; pakartoja savo siūlymą remti ir finansuoti regionines institucijas, skatinančias MVĮ;
40.
ragina EBPO valstybes nares padėti besivystančioms šalims pagerinant joms prieigą prie būtinų investicijų srautų ir rinkų ir per veiksmingesnes vystomojo bendradarbiavimo programas;
41.
skatina visuomenėje padarytą pažangą vertinti pagal BNP, tačiau kartu ir pagal kokybinius augimo aspektus, nes tai yra būtina išankstinė sąlyga tvariam vystymuisi;
42.
pabrėžia būtinybę numatyti papildomas priemones, tokias kaip tvarios fiskalinės priemonės ir viešieji pirkimai bei nuoseklus subsidijų, kurios iškreipia prekybą ir daro žalą aplinkai, mažinimas ir galiausiai panaikinimas;
43.
ragina besivystančių ir išsivysčiusių šalių privatų sektorių patvirtinti ir įsipareigoti vykdyti įmonių elgesio kodeksus, kuriuose viešai įtvirtinamas jų indėlis siekiant tvaraus vystymosi;
44.
ragina Komisiją reguliariai prižiūrėti ir informuoti apie besivystančiose šalyse veiklą vykdančių Europos bendrovių elgesio kodekso veiksmingumą, ypač tvaraus vystymosi reikalavimų vykdymą;
45.
palankiai vertina tai, kaip Komisija tarptautiniu mastu propaguoja įmonių socialinę atsakomybę (ĮSA); tačiau ragina Komisiją padidinti ĮSA vertę nustatant griežtesnes taisykles besivystančiose šalyse veiklą vykdančioms Europos bendrovėms, ypač kalbant apie pagrindinius Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) darbo standartus ir aplinkos apsaugą;
46.
primena Komisijai, kad vystymosi programas būtina grįsti skaidrumu ir atskaitomybe, kadangi korupcija besivystančiose šalyse dažnai neigiamai sustiprina netvarias tendencijas, pvz., tokiose srityse kaip neteisėtas miško kirtimas; pabrėžia būtinybę remti nepriklausomų kovos su korupcija tarnybų steigimąsi besivystančiose šalyse skiriant tokiems projektams pakankamai išteklių;
47.
ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, siekiant nustatyti ir perduoti teisėsaugai nelegalų medienos ir medžio gaminių importą vykdančius asmenis, ir remti AKR valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama sustabdyti prekybą tokiomis prekėmis ir jų patekimą į rinką;
48.
dar kartą pabrėžia tiesioginių užsienio investicijų besivystančiose šalyse svarbą ir skatina Komisiją ir valstybes nares savo vystymosi politiką formuoti taip, kad besivystančiose šalyse gerėtų dabartinė ekonominių institucijų būklė ir investicinės sąlygos;
49.
mano, kad vietos valdžios institucijos besivystančiose šalyse ne visuomet pajėgios skirti pakankamai finansų, būtinų vykdyti didelėms investicijoms į infrastruktūros tinklų kūrimą ir priežiūrą, pvz., vandens tiekimui ar nuotekų valymui, todėl tik papildoma privataus kapitalo parama viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės forma gali padėti surinkti reikiamą lėšų kiekį;
50.
pakartoja savo prašymą Komisijai ryžtingai paremti FLEGT licencijavimo schemą ir specialiai sukurtus Savanoriškos partnerystės susitarimus (SPS); mano, kad ypatinga svarba turėtų būti skiriama šalių partnerių įtikinimui pasirašyti SPS ir prisijungti prie licencijavimo schemos, kartu užkertant kelią galimybei, kad šie partneriai išsisuks nuo schemos eksportuodami į trečiąsias šalis, kuriose nėra jokių licencijavimo schemų;
51.
pabrėžia, kad svarbu stiprinti socialinį dialogą su besivystančių šalių vietos verslo bendruomene, kad stiprėtų bendradarbiavimas ir didėtų bendra atsakomybė siekiant tvarios gamybos ir tausaus vartojimo, ir remti su tuo susijusius Šiaurės – Pietų ir Pietų – Pietų mokymosi procesus;
52.
ragina Komisiją derybose dėl Ekonominės partnerystės susitarimų ypatingą dėmesį skirti didesnės eksporto įvairovės skatinimo AKR šalyse strategijai ir remti aplinką tausojančius bei socialiai teisingus augimo ir vystymosi modelius;
53.
pakartoja, kad besivystančioms šalims prieiga prie energijos šaltinių yra didžiausias prioritetas; dėl to reikalauja ES energetikos iniciatyvoje ir didinant energijos naudojimo efektyvumui priskiriamą reikšmę vystymosi programose gerinti jų prieigą prie energijos;
54.
pabrėžia, kad, atsižvelgiant į grėsmingą miestų augimą, vandens tiekimas ir kanalizacija miestuose yra vienas svarbiausių vystymosi klausimų, nes pažangioji patirtis vietos demokratinio valdymo srityje gali būti pritaikyta viešųjų paslaugų sektoriuje;
55.
siekiant užtikrinti tausų vandens išteklių naudojimą, ragina besivystančias šalis decentralizuoti vandens išteklių valdymą ir pereiti prie vietinio valdymo, kad formuojant vandens išteklių politiką dalyvautų kaip įmanoma geriau piliečių poreikius žinantys vartotojai ir sprendimus priimantys asmenys;
56.
ragina, kad vietos valdžios institucijos būtų skatinamos dalį iš vartotojų už vandens tiekimo ir valymo paslaugas gautų mokesčių skirti decentralizuoto bendradarbiavimo priemonėms, kad būtų galima finansuoti projektus, skirtus naudojimosi vandeniu galimybėms besivystančiose šalyse pagerinti;
57.
ragina Europos Sąjungą padėti rengti strategijas, kurios skatintų ekonomikos ir žemės ūkio vystymąsi, derinamą su aukštų vandens kokybės standartų išsaugojimu ar atkūrimu, pradedant nuo požeminio vandens ir baigiant galutiniam vartotojui tiekiamu vandeniu;
58.
mano, kad būtina tvaraus vystymosi sąvoką integruoti į mokslinius tyrimus ir naujovių kūrimo procesą;
59.
ragina visas šalis nustatyti konkrečius trumpalaikius ir ilgalaikius tvaraus vystymosi uždavinius ir stebėti, kaip jie įgyvendinami;
60.
įsitikinęs, kad, siekdamos vystymosi politikos darnos ir atsižvelgdamos į imigraciją, valstybės narės pasieks bendrą sutarimą, kaip spręsti su imigracija susijusias problemas; šiuo požiūriu primena, kad reikėtų ypatingą dėmesį skirti persiuntimams ir galimam protų nutekėjimą skatinančios politikos pavertimui protų grįžimo procesais; pabrėžia, kad dėl ES veiksmų besivystančios šalys neturėtų patirti ilgalaikio protų nutekėjimo;
61.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių ir valstybių kandidačių vyriausybėms.
