P6_TA(2005)0430
Šiaurės aspektas
B6-0584 , 0586 , 0587 , 0588 , 0589 ir 0590/2005
Europos Parlamento rezoliucija dėl Šiaurės aspekto ateities
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 16–17 d. Briuselyje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu priimtą antrąjį Šiaurės aspekto 2004–2006 m. veiksmų planą,
–
atsižvelgdamas į 2003 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui "Platesnė Europa – Kaimynystė: nauja santykių su mūsų rytų ir vakarų kaimynais struktūra" ( KOM(2003)0104 ),
–
atsižvelgdamas į Šiaurės aspekto svarbą įgyvendinant 2005 m. gegužės 10 d. Maskvoje vykusiame 15-ame ES ir Rusijos aukščiausio lygio susitikime priimtus ES ir Rusijos planus kuriant keturias bendras erdves (bendrą ekonomikos erdvę, bendrą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, bendrą išorės saugumo erdvę ir bendrą mokslinių yrimų, švietimo ir kultūros erdvę),
–
atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Šiaurės aspekto, ypač į 2003 m. sausio 16 d. OL C 38 E, 2004 2 12, p. 310.
ir 2003 m. lapkričio 20 d. OL C 87 E, 2004 4 7, p. 515.
rezoliucijas dėl antrojo Šiaurės aspekto veiksmų plano,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 20 d. kasmetinę Komisijos ataskaitą apie pažangą įgyvendinant Šiaurės aspekto veiksmų planą ir į Europos Parlamente 2005 m. rugsėjo 8 d. vykusias diskusijas,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį,
A.
kadangi Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė ragino Briuselyje 2005 m. lapkričio 21 d. surengti ministrų susitikimą Šiaurės aspekto klausimais ir jame parengti planą dėl Šiaurės aspekto ateities 2006 m. baigus galioti dabartiniam veiksmų planui,
B.
kadangi dabar Komisija rengia pasiūlymus dėl Šiaurės aspekto politikos ateities, kurie turės būti priimti 2006 m. ir įsigalioti 2007 m.,
C.
kadangi Europos Vadovų Taryba ne kartą pabrėžė Šiaurės aspekto svarbą Sąjungos vidaus politikai ir jos išorės santykiams, o Europos Sąjunga turi tobulinti savo kaimynystės ir partnerystės politiką ir jų instrumentus siekdama nuosekliai sujungti skirtingus Sąjungos aspektus,
D.
kadangi po ES plėtros pasikeitė Šiaurės Europos geopolitinis žemėlapis, ir ES geografinis susikoncentravimas pasistūmėjo į šiaurės rytus, kadangi Šiaurės aspektas įgavo naujo potencialo ir jam atsirado naujų iššūkių, ypač susijusių su naujų sienų tarp ES ir jos šiaurinių kaimynių atsiradimo grėsme, ir kadangi plėtra iš naujo pabrėžė Baltijos jūros šalių bendradarbiavimo svarbą, nes visos Baltijos jūros šalys, išskyrus Rusiją, yra Europos Sąjungos narės, todėl Šiaurės aspekto kontekste reikės parengti atskirą Baltijos jūros strategiją,
E.
kadangi pirmiau minėti Europos Parlamento politikos tikslai, susiję su Šiaurės aspektu, buvo įvykdyti tik dalinai; kadangi dar nebuvo įgyvendintas jo prašymas įsteigti Šiaurės aspekto forumą, kuris leistų aktyviau dalyvauti parlamentarams ir kitiems išrinktiems atstovams, kadangi Šiaurės aspekto politika tebėra siauro masto ir jai kenkia įvairių veikėjų koordinavimo trūkumas; kadangi Europos Parlamentas remia jo Baltijos tarpfrakcinės grupės veiklą rengiant tolesnes Baltijos jūros regiono integracijos gaires ir imantis iniciatyvos sukurti Europos strategiją Baltijos jūros regionui, kuri visų pirma būtų svarbus vidinis Šiaurės aspekto ramstis,
F.
kadangi pagrindinis būsimo Šiaurės aspekto tikslas – sukurti bendrą struktūrą dialogui ir bendradarbiavimui skatinti, kuria būtų stiprinamas Šiaurės Europos ir Arkties stabilumas, gerovė ir tvarus vystymasis, skatinama prekyba, investicijos ir infrastruktūra, eksploatuojami energijos ištekliai, palengvinamas tarpvalstybinis žmonių ir prekių judėjimas, glaudžiai bendradarbiaujant kovos su organizuotu nusikalstamumu srityje ir skatinant produktyvų užimtumą bei socialinius ir kultūrinius mainus,
G.
kadangi nuo pat savo sukūrimo 1999 m. Šiaurės aspektas pasirodė esantis veiksmingas bei vertingas politiniu, ekonominiu ir socialiniu požiūriu; kadangi Šiaurės aspektas apima vieną iš didžiausią iššūkį keliančių Europos regionų, kuris turi didžiulį būsimo bendradarbiavimo su Rusija, Islandija ir Norvegija potencialą,
H.
pabrėždamas Šiaurės aspekto aplinkos apsaugos politikos reikšmingumą ir poveikį visame regione, kurį liudija Sankt Peterburgo vandens valymo įrenginiai, bet akcentuodamas poreikį toliau stiprinti valstybių narių bendradarbiavimą, ypač siekiant sumažinti eutrofikaciją, bei ES ir Rusijos bendradarbiavimą, ypač siekiant sumažinti naftos tanklaivių nelaimingų atsitikimų riziką ir su naftos gręžinių eksploatavimu susijusią riziką, padidinti branduolinį saugumą ir tobulinti branduolinių atliekų valdymą; kadangi Baltijos jūra jau yra labai užteršta ir kaip vidinei jūrai jai gresia ypatingas pavojus,
1.
pabrėžia, kad, norint pasiekti Šiaurės aspekto tikslus, jis turi pasiekti platesnį mastą, pagrindinis iššūkis tebėra sukurti geresnį įvairių su šia sritimi susijusių veikėjų koordinavimą, o Šiaurės aspektui turi būti teikiamas ne mažesnis dėmesys nei kitiems regioninio bendradarbiavimo modeliams; ragina Komisiją bei dabar Tarybai pirmininkaujančią ir vėliau jai pirmininkausiančią valstybę narę užtikrinti sėkmingą vykstančių derybų dėl Šiaurės aspekto ateities tąsą ir visapusiškai į šį darbą įtraukti Europos Parlamentą;
2.
ragina Komisiją sukurti išsamią dvišalės ir daugiašalės Sąjungos išorės politikos, susijusios su Šiaurės aspektu, koncepciją, apimančią Baltijos jūrą, Barenco regioną ir visą Arktį; pabrėžia ypatingą Rusijos kaip svarbiausio partnerio statusą, atkreipdamas dėmesį į kitų šiaurinių kaimynų, Islandijos ir Norvegijos, bei kitų Arkties partnerių, Kanados ir JAV, svarbą; pabrėžia, kad svarbu šiaurinius kaimynus visapusiškai įtraukti į naują kaimynystės politiką ir atsižvelgti į juos reglamente dėl Europos kaimynystės ir partnerystės instrumento;
3.
pabrėžia, kad į ES sėkmingai įstojus10-čiai naujų šalių, įskaitant Šiaurės aspekto apimamas šalis, prasidėjo naujas Šiaurės aspekto etapas; ragina Komisiją skirti deramus išteklius Šiaurės aspekto politikai, kad ateityje būtų galima kurti naujas partnerystes
inter alia
transporto, logistikos, energetikos ir kultūros srityse; mano, kad partnerystei socialinių reikalų ir sveikatos apsaugos srityje reikia skirti daugiau lėšų; todėl ragina Komisiją, dabar kuriant būsimą Šiaurės aspektą, rimtai apsvarstyti, ar atskira biudžeto eilutė Šiaurės aspektui nesuteiktų jam platesnio masto, nepamirštant Šiaurės aspekto kaip pamatinės šiaurės regiono politikos pobūdžio; pabrėžia, kad teikiant tokį pasiūlymą reikia atsižvelgti į įvairių finansavimo šaltinių, įskaitant bendrą finansavimą su trečiosiomis šalimis, skaidrumą ir ji padidinti; pabrėžia, kad visi generaliniai direktoratai savo darbe turi atsižvelgti į specialius šiaurės regiono poreikius, ir į juos turi būti atsižvelgiama visose ES biudžeto dalyse;
4.
primena Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms savo ankstesnius raginimus Šiaurės aspekte suteikti daugiau svarbos išrinktiems atstovams ir parlamentarams, kad būtų skatinama ir koordinuojama įvairių regioninio Šiaurės Europos bendradarbiavimo forumų integracija; tikisi, kad Komisija parengs konkrečių pasiūlymų šiuo klausimu ir pakartotinai nurodo palaikąs mintį sukurti Šiaurės aspekto forumą ir esąs pasiruošęs visapusiškai jame dalyvauti bei surengti jo pirmą posėdį; pabrėžia poreikį užtikrinti, kad jame visapusiškai dalyvautų pirmųjų šio regiono gyventojų palikuonys;
5.
ragina Komisiją, siekiant sustiprinti Baltijos jūros šalių bendradarbiavimą, visapusiškai išnaudoti neseniai įvykusią Sąjungos plėtrą ir tvirtai susieti šio regiono infrastruktūrą su likusia Europos Sąjungos dalimi, įtraukti Baltijos jūros strategiją į savo būsimą pasiūlymą dėl Šiaurės aspekto; tikisi, kad ši strategija bus visų pirma susijusi su Europos Sąjungos vidaus politika, o bendradarbiavimas su Rusija liks ES išorės politikos dalimi; džiaugiasi, kad susitarimas su Maskva dėl visas keturias bendras erdves apimančių planų suteikia atnaujintą struktūrą ES ir Rusijos santykiams; pabrėžia, kad Šiaurės aspektas atspindės regioninius šių erdvių aspektus; pažymi, kad šį procesą reikia įgyvendinti realiai bendradarbiaujant su Rusija;
6.
ragina geriau koordinuoti ES, Arkties Tarybos, Baltijos jūros valstybių tarybos, Šiaurės tarybos, Barenco Europos ir Arkties tarybos ir kitų su šiaurinių regionų bendradarbiavimu susijusių institucijų darbą; pažymi, kad Komisija turėtų aktyviau dalyvauti jų posėdžiuose;
7.
remia Tarybos ir Komisijos pastangas įtraukti Rusiją į Šiaurės aspekto politiką, bet pabrėžia, kad ES strategiją dėl Rusijos reikia įgyvendinti pasiekus visišką visų valstybių narių solidarumą, atkreipdamas į dėmesį į poreikį visapusiškai bendradarbiauti su kitais Šiaurės kaimynais, pažymint Norvegiją ir Islandiją, ypač jūrų regionų vystymo ir energetikos srityse; šiuo aspektu džiaugiasi Norvegijos vyriausybės išleista Baltąja knyga apie šiauriausius regionus;
8.
primena, kad, įgyvendinant didelius energetikos ir transporto infrastruktūros projektus Baltijos regione, reikėtų atsižvelgti į teisėtą valstybių narių nerimą dėl saugumo ir šių projektų poveikį aplinkai;
9.
primena Komisijai apie ateinančius Tarptautinius poliarinius metus (2007–2008 m.) ir ragina Komisiją pasinaudoti šia proga kartu su Arkties partneriais, pvz., Kanada ir JAV, imtis naujų iniciatyvų, ypač rengiant "Arkties valdymo chartiją";
10.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių, Norvegijos, Islandijos, Rusijos, Kanados ir JAV vyriausybėms bei regioninio bendradarbiavimo partneriams.
