P6_TA(2006)0304
ES ir Karibų jūros regiono partnerystė siekiant augimo, stabilumo ir vystymosi
A6-0211/2006
Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Karibų jūros regiono partnerystės siekiant augimo, stabilumo ir vystymosi ( 2006/2123(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 2 d. Komisijos komunikatą Tarybai, Europos Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui "ES ir Karibų jūros regiono partnerystė siekiant augimo, stabilumo ir vystymosi", ( KOM(2006)0086 ) (toliau − Komisijos komunikatas),
–
atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio mėn. regioninės Komisijos strategijos Karibų jūros regionui vertinimo ataskaitos 1 ir 2 tomus,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 10 d. Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos išvadas, kuriose patvirtinama 1996 m. gruodžio 2 d. priimta bendroji pozicija dėl Kubos,
–
atsižvelgdamas į Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Komisijos priimtą bendrą pareiškimą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos "Europos konsensusą" OL C 46, 2006 2 24, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. balandžio 1 d. Trečiojo Europos ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono pilietinės visuomenės forumo metu priimtą Vienos deklaraciją,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) poveikio vystymuisi Priimti tekstai, P6_TA(2006)0113 .
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą ( A6-0211/2006 ),
A.
kadangi kai kurios Karibų jūros regiono valstybės iki 2020 m. papildys išsivysčiusių šalių gretas, tačiau kitoms vis dėlto kyla grėsmė iš vidutinių pajamų šalių tapti mažų pajamų šalimis,
B.
kadangi mažų salų valstybės pasižymi geografinėmis ypatybėmis, dėl kurių jų padėtis pažeidžiama vykstant gaivalinėms nelaimėms ir išoriniams sukrėtimams,
C.
kadangi dėl Komisijos komunikato projekto vyko Komisijos ir CARIFORUM Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalių (AKR valstybių) Karibų jūros regiono forumas.
atstovų dialogas,
D.
kadangi savarankiškas bendros Karibų jūros regiono rinkos ir ekonomikos sukūrimas yra svarbi regioninės integracijos priemonė,
E.
kadangi CARIFORUM valstybės siekė, jog derybose dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) būtų aiškiai apibrėžtas vystymosi politikos mastas, kad būtų galima įveikti didėjantį skurdą ir nelygybę, skatinti socialinę sanglaudą ir įgyvendinti Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT),
F.
kadangi daugiau nei 60 proc. regiono gyventojų jaunesni nei 30 metų ir Karibų jūros regiono valstybėse, išskyrus Kubą, neišspręsta visuotinio švietimo problema,
G.
kadangi Belgijos vyriausybė teigiamai įvertino lemiamo dialogo ir bendradarbiavimo vystymosi tikslais su Kubos vyriausybe rezultatus,
H.
kadangi prasidėjo Dešimtojo Europos plėtros fondo lėšų planavimo etapas ir šios lėšos ateityje turėtų būti išmokamos greičiau, efektyviau ir geriau, atsižvelgiant į regiono šalių poreikius,
1.
džiaugiasi, kad CARIFORUM grupė įtraukta į diskusiją dėl Komisijos komunikato projekto ir kad minėtame komunikate atsižvelgiama į daugumą šio regiono valstybių problemų;
2.
džiaugiasi, kad Komisija savo strategiją grindžia lygybės, partnerystės ir savarankiškos atsakomybės principais;
3.
mano, kad dėl laiko stygiaus Europos Parlamentui nesuteikta faktinė galimybė dalyvauti rengiant bendradarbiavimo strategiją Karibų jūros regionui yra apgailėtinas bendro trijų Europos institucijų konsensuso, pasiteisinusiųo rengiant strategiją Afrikai bei Europos konsensusą dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos, nesilaikymas;
4.
apgailestauja, kad Komisija tinkamai neatsižvelgė į rekomendacijas, pateiktas įvertinimo ataskaitoje;
5.
pritaria Komisijos nuomonei, kad abiejų regionų bendradarbiavimo procese iki šiol stigo tinkamo politinio dialogo; mano, kad nepakanka vienąkart kas dveji metai vykstančio ir valandą trunkančio ES Troikos ir CARIFORUM vyriausybių vadovų susitikimo, ir pritaria pasiūlymui ateityje skirti pakankamai laiko tokiam dialogui organizuoti visais lygiais;
6.
džiaugiasi, kad Prancūzijos užjūrio departamentus, esančius minėtame regione (Gvadalupės, Prancūzų Gvinėjos ir Martinikos), ir Karibų jūros regione esančias užjūrio valdas ir teritorijas (angl. OCT) planuojama įtraukti į būsimą politinį dialogą; remia Karibų jūros regiono valstybių poziciją, kad dėl dalyvavimo šiame dialoge sąlygų kol kas turi būti deramasi tik su tomis valstybėmis, kurios pagal Kotonu susitarimą 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyta Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės sutartis (OL L 317, 2000 12 15, p. 3).
pasirašė susitarimą dėl politinio dialogo metodologijos;
7.
pritaria Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių pozicijai, kad kai kurių ES politikos krypčių pozicija dėl trijų AKR regionų jokiu būdu neturi pabloginti Europos Sąjungos ir AKR valstybių santykių; džiaugiasi, kad ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų regiono (LAKR) aukščiausio lygio susitikimai suteikia papildomų galimybių rengti politinius forumus, tačiau pabrėžia Kotonu susitarime numatytų nuostatų pirmenybę;
8.
džiaugiasi dėl Komisijos komunikate išdėstytų ketinimų stiprinti patikimas institucijas ir skatinti gerą finansų, mokesčių ir teisės sričių valdymą ir skaidrumą Karibų jūros regiono valstybėse; ragina Karibų jūros regiono valstybes ratifikuoti JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir JT konvenciją prieš korupciją;
9.
pritaria Komisijai, ketinančiai remti sukurtą naują bendrą Karibų jūros regiono rinką ir ekonomiką; dar kartą pabrėžia savo poziciją, kad derybose dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) turi būti atsižvelgiama į plėtros tikslus ir į tai, kad neseniai sukurtai Karibų jūros regiono vidaus rinkai reikalinga atitinkama su prekyba susijusi parama, taip pat ši rinka turi sukurti pajėgumus, todėl prekybos liberalizavimas turi vykti tinkama eilės tvarka;
10.
ragina Komisiją užtikrinti, kad ekonominės partnerystės susitarimuose būtų atsižvelgiama į regiono sąlygas ir apribojimus ir kad prireikus būtų galima pasinaudoti įvairiais grupavimo būdais; ragina, kad įsipareigojimai, prisiimti vykdant derybas dėl ekonominės partnerystės susitarimų, būtų rūpestingai išdėstyti reikiama eilės tvarka, atsižvelgiant į vystymuisi numatytos ir su EPS susijusios paramos teikimą, siekiant remti atitinkamų šalių vyriausybėms labiausiai rūpimas sritis, įskaitant ekonominę restruktūrizaciją ir konkurencingumo stiprinimą, mokesčių reguliavimą ir prekybą palengvinančią paramą;
11.
dar kartą atkreipia dėmesį į ypatingą muitų įplaukų svarbą kai kurių Karibų jūros regiono valstybių biudžetams ir investavimo galimybėms ir daro išvadą, kad tokie šiuo metu atsiradę pajamų nuostoliai, kurių šiuo metu negalima padengti įplaukomis iš mokesčių, turėtų būti atitinkamai kompensuojami; tačiau pabrėžia, kad prekybos tarp Karibų jūros regiono valstybių ir besivystančių šalių augimas iš esmės gali padėti padengti su muitų tarifais susijusių įplaukų nuostolius ir užtikrinti stabilesnius pajamų šaltinius;
12.
pritaria Komisijai, kad silpna ir atvira regiono ekonomika yra ypač jautri pasaulinių rinkų poveikiui; atkreipia dėmesį į tai, kad laipsniškas prekybos liberalizavimas, taip pat taikant tinkamas apsaugos priemones ir suteikiant pakankamai laiko prisitaikyti, skatina vystymąsi ir gali būti kovos su skurdu priemonė;
13.
mano, kad taikant su prekyba susijusias pajėgumų kūrimo priemones turi būti kovojama su tiekimo suvaržymais,
inter alia
, remiamos pagrindinių produktų gamybos technologijos ir gamybos įvairinimas, skatinamos konsultacijos su mažomis ir vidutinėmis įmonėmis ir parama joms, šalinamos investicijoms kliudančios biurokratinės kliūtys ir taip skatinamas verslo vystymasis regione;
14.
primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti savo vertinimo ataskaitos 7-ąją rekomendaciją, atsižvelgti į Jungtinių Tautų programos, skirtos kurti mažų besivystančių valstybių-salų tinklus, principus; ragina Komisiją viešai paskelbti tyrimo apie prekybos liberalizavimo ir globalizavimo poveikį tvariam šių valstybių vystymuisi rezultatus;
15.
mano, kad kompensavimo ir priderinimo programos, kuriomis siekiama sušvelninti cukraus ir bananų rinkos reformų padarinius, nepakankamai finansuojamos ir atsižvelgdamas į neseniai regione vykusias demonstracijas baiminasi, kad tai gali labai pakenkti socialinei sanglaudai, kuri yra vienas iš bendradarbiavimo tikslų;
16.
ragina Komisiją parengti žemės ūkio pertvarkos rėmimo programas, kurias įgyvendinant būtų nuosekliai atsižvelgiama į socialinės, aprūpinimo maistu, energetikos ir aplinkos politikos tikslus ir užtikrinama, kad bus išsaugotos tinkamos darbo vietos ir kuriamos naujos darbo vietos šiuo metu tradiciniu būdu veikiančiuose ir nekonkurencinguose ūkiuose;
17.
reikalauja, kad didesnis dėmesys būtų skiriamas bendradarbiavimo strategijos socialiniam, kultūriniam ir aplinkosaugos poveikiui ir, atsižvelgiant į Tūkstantmečio plėtros tikslų kiekybinius rodiklius, sukurta padarinių prognozavimo ir vertinimo sistema;
18.
džiaugiasi, kad bendradarbiavimas vystymosi tikslais su Karibų jūros regionu apims ir svarbių aplinkosaugos uždavinių sprendimą, ir ragina skirti itin didelę paramą siekiant remti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą ir skatinti energijos naudojimo efektyvumą, kad būtų galima išvengti pražūtingų naftos kainos kilimo padarinių ir sulėtinti klimato kaitą;
19.
pritaria Komisijos susirūpinimui, kad dėl visuotinės klimato kaitos padarinių minėtas regionas kentės dėl vis dažnesnių ir stipresnių stichinių nelaimių, ir pritaria geresnio stichinių nelaimių valdymo siekiui, bet yra nepatenkintas, kad neatsižvelgiama į 2005 m. ES ir AKR patvirtintas stichinių nelaimių įveikimo priemones; ragina Komisiją remti siekį numatyti ilgalaikes tokio pobūdžio priemones; prašo, kad Komisija Europos Parlamento Vystymosi komitetui bei ES ir AKR jungtinės parlamentinės asamblėjos Socialinių reikalų ir aplinkos apsaugos komitetui teiktų nuolatines ataskaitas, kuriose būtų pateikiama informacija apie tai, kaip vyksta šis procesas; atkreipia dėmesį į tai, kad Karibų jūros regiono valstybių ekonomika itin pažeidžiama dėl stichinių nelaimių poveikio, ir džiaugiasi Komisijos ketinimu taikyti naujas ir trumpesnes procedūras teikiant atkūrimo paramą, įskaitant privalomą išankstinį finansavimą;
20.
kritikuoja, kad Karibų jūros regionui skirtoje strategijoje per mažai atsižvelgiama į jaunimo nedarbo ir didėjančio jaunimo nusivylimo problemas; susirūpinęs, kad galima žemės ūkio krizė Karibų jūros regione dar labiau paaštrins padėtį;
21.
pabrėžia, kad besivystantis ir tvarus turizmas gali padėti skatinti ekonominį vystymąsi, ir pritaria, kad būtų teikiama ilgalaikė finansinė parama būtinai infrastruktūrai (keliams, uostams, oro uostams ir kt.) kurti; pasigenda Komisijos pozicijos, kad norint užtikrinti šį tvarumą būtina, kad turizmo objektai nuosavybės teise priklausytų regiono ir vietos gyventojams, siekiant sumažinti pelno nutekėjimą ir vietinių gyventojų nepaverčiant vien tik patarnautojais, taip pat siekiant, kad kraštovaizdžiai nebūtų galutinai suardyti;
22.
džiaugiasi Komisijos pasiūlymu visuomet būti pasirengusiems politiniam dialogui su Kuba; tačiau kritikuoja, didelius apribojimus, taikomus šiam dialogui remiantis 1996 m. bendrąja pozicija;
23.
atkreipia dėmesį į tai, kad sėkminga ES įtaka JAV dėl embargo politikos netaikymo galėtų atverti dideles ekonomines galimybes visam regionui; siūlo pradėti kritinį dialogą su Kubos vyriausybe, atsižvelgiant į politinėmis, socialinėmis, individualiomis ir ekonominėmis žmogaus teisėmis pagrįstos politikos principus;
24.
pabrėžia, kad svarbu derinti šio regiono vystymosi programas su suinteresuotomis ne Europos šalimis, ypač su Kanada, Kinija, Brazilija ir Venesuela, ir apgailestauja, kad Komisija linkusi nepasitikėti kitų suinteresuotųjų šalių vaidmeniu;
25.
pabrėžia minėto regiono įvairiapusiškumą ir siūlo taikyti labiau diferencijuotą bendradarbiavimo strategiją; ragina Komisiją patikrinti, ar kiekvienos atskiros Karibų jūros regiono valstybės atveju, remiantis,
inter alia
, skaidrumo, stiprių ir nepriklausomų institucijų ir gero valdymo kriterijais, finansinė pagalba yra tinkamas metodus plėtros tikslams pasiekti;
26.
atkreipia dėmesį į ypač sudėtingą Haičio padėtį ir ragina Komisiją ir valstybes nares greta bendrosios Karibų jūros regiono bendradrabiavimo programos parengti Haičiui skirtą specialią platesnio masto programą, kuriai įgyvendinti reikės papildomų lėšų; džiaugiasi iš esmės patenkinamais prezidento ir parlamento rinkimų, vykusių Haityje 2006 m. vasarį ir balandį, rezultatais;
27.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Karibų jūros regiono valstybių vyriausybėms ir parlamentams.
