11.5.2005
BENDRAS PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį pateikė:
– György Schöpflin, Tunne Kelam ir Bernd Posselt, PPE-DE frakcijos vardu,
– Pasqualina Napoletano, Reino Paasilinna ir Csaba Sándor Tabajdi, PSE frakcijos vardu,
– Toomas Savi, István Szent-Iványi, Paavo Väyrynen ir Henrik Lax, ALDE frakcijos vardu
– Satu Hassi, Bart Staes ir Marie Anne Isler Béguin, Verts/ALE frakcijos vardu
– Esko Seppänen ir Vittorio Emanuele Agnoletto, GUE/NGL frakcijos vardu
– Anna Elzbieta Fotyga ir Marcin Libicki, UEN frakcijos vardu,
keičia šių frakcijų pasiūlymus dėl rezoliucijų:
– PSE (B6‑0283/2005)
– GUE/NGL (B6‑0286/2005)
– Verts/ALE (B6‑0291/2005)
– ALDE (B6‑0292/2005)
– UEN (B6‑0294/2005)
– PPE-DE (B6‑0316/2005)
dėl Mari El
Europos Parlamento rezoliūcija dėl Mari El
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Rusijos, ypač į 2004 m. gruodžio 15 d. rezoliuciją, ir į 2004 m. vasario 26 d. rekomendaciją Tarybai dėl ES ir Rusijos santykių,
–
atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 1 d. įsigaliojusį Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos Sąjungos ir Rusijos,
–
atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją ir ypač į jos 10 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Europos chartiją dėl regioninių arba mažumų kalbų, kurią Rusijos Federacija pasirašė 2001 m. gegužės 10 d.,
–
atsižvelgdamas į Marijos Respublikos (Mari El) konstituciją, pagal kurią mari kalba paskelbta viena iš valstybinių kalbų, ir į 1995 m. Aktą kalbos klausimais, kuriame Marijos Respublika paskelbta daugiataute respublika, ir pagal kurį kiekvienas pilietis nepriklausomai nuo tautybės turį teisę išlaikyti ir toliau vystyti savo gimtąją kalbą ir kultūrą,
–
atsižvelgdamas į patikimus Rusijos ir tarptautinių NVO pranešimus apie besitęsiančias žmogaus teisių pažeidimus ir sukčiavimą Rusijos Federacijos Marijos Respublikoje (Mari El) prieš ir per prezidento rinkimus 2004 m. gruodžio 19 d.,
–
atsižvelgdamas į pirmąsias ES ir Rusijos konsultacijas dėl žmogaus teisių, mažumų ir pagrindinių laisvių, vykusias Liuksemburge 2005 m. kovo 1d.,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,
A.
kadangi nuolat užpuolami, gąsdinami ir bauginami nepriklausomų visuomenės informavimo priemonių žurnalistai ir korespondentai, pvz. 2001 m. buvo nužudyti tris žurnalistai, o 2005 m. vasario 4 d. buvo sumuštas Vladimiras Kozlovas;
B.
kadangi vietinė ir federalinė valdžia iki šiol nesiėmė priemonių siekiant nubausti nusikaltėlius ir užtikrinti žurnalistų saugumą bei visuomenės informavimo priemonių nepriklausomybę;
C.
kadangi keletas opozicijos laikraščių gali būti spausdinami tik už Marijos Respublikos ribų;
D.
kadangi Mari El vyriausybė grasino uždaryti mokyklas tuose regionuose, kurie per prezidento rinkimus daugumoje balsavo už opozicijos kandidatą, ir privertė tuziną mokyklos direktorių šiuose regionuose atsistatyti;
E.
kadangi mari mažumai priklausantys žmonės susiduria su sunkumais norint gauti išsilavinimą gimtąja kalba, kadangi vidurinėse arba aukštosiose mokyklose nėra dėstoma mari kalba, ir per pastaruosius metus labai sumažėjo vadovėlių mari kalba spausdinimas;
1.
yra įsitikinęs, kad daugiatautė Rusijos Federacijos gyventojų sudėtis prisideda prie Europos kultūrinės ir kalbinės įvairovės, tai yra reiškinys, kurio pateisinamai didžiuojasi visi Rusijos Federacijos piliečiai, ir kurį reikėtų išlaikyti visų europiečių labui;
2.
griežtai smerkia nepriklausomų žurnalistų užpuolimus ir bauginimus Marijos Respublikoje ir ragina vietinės ir federalinės valdžios institucijas nubausti nusikaltėlius ir užtikrinti, kad gerbiama išraiškos laisvė;
3.
ragina vietinės ir federalinės valdžios institucijas kuo greičiau pradėti visapusišką nepriklausomą pažeidimų ir sukčiavimų prieš ir per 2005 m. vasario 4 d. vykusius prezidento rinkimus Marijos Respublikoje tyrimą;
4.
ragina Marijos Respublikos vyriausybę neatidėliotinai sustabdyti kitaminčių valstybės tarnautojų politinius persekiojimus ir bauginimus, taip pat nereikalingą politinį kišimąsi į išsilavinimo bei kultūros įstaigų reikalus;
5.
ragina vietinės ir federalinės valdžios institucijas gerbti savo pareigas pagal tarptautinę teisę ir imtis atitinkamų priemonių siekiant paspartinti praktinį Valstybės konstitucijos bei kitų su mažumų kalbų ir kultūrų išlaikymu ir vystymu susijusių teisės aktų įgyvendinimą, ypač atkreipiant dėmesį į tai, kad vyktų kokybiškas mokymas gimtąja kalba visuose lygiuose, tokiu būdu užtikrindamos, kad mari ir rusų kalbos užima lygiavertę padėtį respublikoje;
6.
paveda Pirmininkui pateikti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Rusijos Federacijos ir Marijos Respublikos vyriausybėms.
