A6-0241/2009
3.4.2009
PRANEŠIMAS
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
(2008/2330(INI))
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
Pranešėjas:
José Albino Silva Peneda
PE 418.024v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................18
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto NUOMONĖ...................................20
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ 23
Kultūros ir švietimo komiteto NUOMONĖ..........................................................26
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ......................................29
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................35
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
( 2008/2330(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės ( COM(2008)0412 ),
– atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 18 d. Parlamento rezoliuciją su rekomendacijomis Tarybai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0544 . ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Parlamento rezoliuciją dėl kolektyvinių susitarimų problemų ES
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0513 . ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Atnaujintas įsipareigojimas kurti socialinę Europą. Atvirojo koordinavimo metodo stiprinimas socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityje“ ( COM(2008)0418 ),
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 3 d. rezoliuciją dėl nediskriminavimo dėl lyties ir kartų solidarumo
Priimti tekstai, P6_TA(2009)0039 . ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Nediskriminavimas ir lygios galimybės: atnaujintas įsipareigojimas“ ( COM(2008)0420 ),
– atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos ekonomikos atkūrimo planas“ ( COM(2008)0800 ),
– atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos komunikatą „Geresnė darbo ir gyvenimo pusiausvyra: didesnė parama siekiant profesinio, asmeninio ir šeimos gyvenimo suderinimo“ ( COM(2008)0635 ),
– atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikatą „Ilgalaikis viešųjų finansų tvarumas ES“ ( COM(2006)0574 ) ir į 2008 m. lapkričio 20 d. Parlamento rezoliuciją dėl socialinės apsaugos sistemų ir pensijų ateities, jų finansavimo ir individualizacijos tendencijos
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0556 . ,
– atsižvelgdamas į Komisijos 2007 m. spalio 17 d. komunikatą „Socialinės apsaugos modernizavimas siekiant didesnio socialinio teisingumo ir ekonominės sanglaudos: mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvios integracijos skatinimas“ ( COM(2007)0620 ) ir į 2008 m. spalio 9 d. Parlamento rezoliuciją dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0467 . ,
– atsižvelgdamas į 1992 m. birželio 24 d. Tarybos rekomendaciją 92/442/EEB dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos socialinės apsaugos sistemose
OL L 245, 1992 8 26, p. 46. ,
– atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 27 d. Komisijos komunikatą „Siekiant bendrų lankstumo ir užimtumo garantijų principų: derinant lankstumo ir užimtumo garantijas kurti daugiau ir geresnių darbo vietų“ ( COM(2007)0359 ) ir į 2007 m. lapkričio 29 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų principų
OL C 298E, 2008 11 20, p. 174. ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“ Europos iniciatyva „Small Business Act“ ( COM(2008)0394 ),
– atsižvelgdamas į 2007 m. vasario 26 d. Komisijos komunikatą „Socialinės tikrovės apžvalga. Tarpinė ataskaita 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybai“ ( COM(2007)0063 ir į 2007 m. lapkričio 15 d. Parlamento rezoliuciją dėl socialinės tikrovės apžvalgos
OL C 282E, 2008 11 6, p. 463. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos komunikatą „Skatinti padorų darbą visiems. Europos Sąjungos indėlis įgyvendinant padoraus darbo pasaulyje darbotvarkę“ ( COM(2006)0249 ) ir į 2007 m. gegužės 23 d. Parlamento rezoliuciją dėl deramo darbo visiems skatinimo
OL C 102E, 2008 4 24, p. 321. ,
– atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 13 d. Parlamento rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje ir joje pateiktą skurdo apibrėžtį
OL C 233, 2006 9 28, p. 130. ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Parlamento poziciją dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.) pasiūlymo
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0286 . ,
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje
OL C 233 E 2006 9 28, p. 130. ,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją
OL C 364, 2000 12 18, p. 1. ir ypač į jos su socialinėmis teisėmis susijusias nuostatas, taip pat į EB sutarties 136 straipsnį,
– atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 22 d. Komisijos žaliąją knygą „Darbo teisės modernizavimas įgyvendinant 21-ojo amžiaus uždavinius“ ( COM(2006)0708 ),
– atsižvelgdamas į 2001 m. liepos 18 d. Komisijos žaliąją knygą „Europos sistemos dėl įmonių socialinės atsakomybės skatinimas“ (COM (2001)0366), į 2006 m. kovo 22 d. Komisijos komunikatą „Augimo ir užimtumo partnerystės įgyvendinimas – paversti Europą įmonių socialinės atsakomybės pavyzdžiu“ ( COM(2006)0136 ) ir į 2007 m. kovo 13 d. Parlamento rezoliuciją „Įmonių socialinė atsakomybės: nauja partnerystė“
OL C 301 E 2007 12 13, p. 45. ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 22 d. Parlamento pareiškimą dėl gatvės benamių klausimo sprendimo
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0163 . ,
– atsižvelgdamas į 1966 m. JT Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ( A6-0241/2009 ),
A. kadangi dabartinės finansinės ir ekonominės krizės didžiausia neigiama pasekmė, kurią patirs Europos Sąjunga, bus žymiai išaugęs nedarbas, kuris labiausiai palies pažeidžiamas socialines grupes; kadangi didesnis nedarbo lygis yra susijęs su skurdo ir sveikatos apsaugos nelygybe, atskirties, nusikalstamumo, nesaugumo ir nepasitikėjimo didėjimu,
B. kadangi nepaisant dabartinės krizės Europos Sąjungai jau teko susidurti su sunkumais, kurie atsirado dėl lėto ūkio augimo, didelių demografinių pokyčių ir sudėtingų gyvenimo sąlygų esant vis labiau globalizuotai pasaulio ekonomikai,
C. kadangi 2007 m. 15,2 proc. 18–24 m. amžiaus Europos piliečių buvo nebaigę mokyklos,
D. kadangi užimtumas dar nėra daugelio žmonių išsigelbėjimo nuo skurdo garantas Europos Sąjungoje, nes 2006 m. 8 proc. dirbančių asmenų grėsė skurdas,
E. kadangi 2006 m. 16 proc. Europos piliečių grėsė skurdas; kadangi skurdas ypač gresia vaikams, daugiavaikėms šeimoms, vienišiems tėvams, neįgaliesiems, jaunimui, pagyvenusiems žmonėms, etninėms mažumoms ir migrantams;
F. kadangi moterims vis dar gresia didesnis nei vyrams skurdo pavojus dėl tokių priežasčių, kaip moterų ekonominė priklausomybė, moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas darbo rinkoje ir dėl to, kad daugiau moterų dirba mažai mokamus darbus; kadangi ši padėtis kalia grėsmę, kad skurdas bus perduodamas ateinančioms kartoms,
G. kadangi pastaraisiais metais pakilusios kainos padarė didelę įtaką namų ūkių biudžetams ir neproporcingai stipriai paveikė pažeidžiamas socialines grupes,
H. kadangi remiantis įvairių tyrimų (pvz., Russello Sage fondo mokslinio tyrimo apie darbo ateitį) rezultatais vienas iš keturių žmonių, dirbančių labiausiai išsivysčiusioje valstybėse, gali greitai tapti mažą darbo užmokestį gaunančiu darbuotoju ir susidurti su skurdu; kadangi labai skiriasi mažai apmokamų darbo vietų sąlygos, nes dažnai yra pagrįstos nestandartiniais darbo santykiais, o mažiau kvalifikuoti darbuotojai, puse etato dirbantys darbuotojai, moterys, imigrantai ir jauni darbuotojai susiduria su didesniu pavojumi; kadangi polinkis į mažai apmokamą darbą perduodamas iš kartos į kartą ir kadangi jis riboja galimybę gauti gerą išsilavinimą, gerą sveikatos apsaugą ir turėti kitas pagrindines gyvenimo sąlygas,
I. adangi EB sutarties 2 straipsnyje teigiama, kad moterų ir vyrų lygybė yra viena iš pagrindinių Europos Sąjungos vertybių,
J. kadangi Europos Sąjungoje vyksta demografiniai pokyčiai, kurių pagrindiniai bruožai yra gyvenimo trukmės ilgėjimas ir maži gimstamumo rodikliai, nors kai kuriose valstybėse gimstamumo rodikliai didėja,
K. kadangi manoma, kad dėl demografinių pokyčių iki 2050 m. senėjimo indeksas bus dvigubai didesnis, tai ypač turės pasekmes gyventojų fizinei ir psichinei sveikatai,
L. palankiai vertina Komisijos 2008 m. pranešimą apie demografiją „Socialinių poreikių tenkinimas senstančioje visuomenėje“ ( SEC(2008)2911 ), kuriame pripažįstama neoficialių globėjų visuomenėje atliekama esminė funkcija; ragina Komisiją apsvarstyti tvirtus socialinius argumentus už globėjų įtraukimą formuojant politiką;
M. kadangi nėra visiškai žinoma, kokie bus finansinės krizės padariniai realiajai ekonomikai, bet bus neįmanoma pasiekti tikslo ES 2008–2009 m. sukurti 5 milijonus darbo vietų; kadangi ekonomikos nuosmukis lems didesnį nedarbą ir tikrai daugiau skurdo ir apsunkins Europos socialinių modelių įgyvendinimą,
N. kadangi dėl didėjančios finansinės ir ekonominės krizės didėja nedarbas ir nesaugumas, dėl kurių socialinė sanglauda Europos Sąjungoje patiria didelę įtampą ir daugelyje valstybių narių vyksta socialiniai lūžiai,
O. kadangi ES įsipareigojo siekti socialiniu požiūriu ir aplinkos požiūriu tvaraus vystymosi ir kadangi reikia visapusiškai išnaudoti galimybes sukurti darbo vietų, kurių gali atsirasti dėl šio įsipareigojimo,
P. kadangi socialinis dialogas gali būti svarbi priemonė siekiant išspręsti pasitikėjimo krizę, kurią pagilino ekonominė krizė: daugelis žmonių mūsų visuomenėje bijo ateities, kadangi tokia pat pirmenybė turi būti suteikta tiems, kurie jau yra atskirti ir tiems, kurių dabartinė padėtis esant šiai krizei blogėja,
Q. kadangi Europos Sąjungos intervenciniai institucijų susitarimai, kuriems būdingas tam tikras pajamų perskirstymo lygis ir bendra Europos socialinio modelio sąvoka, daro teigiamą įtaką milijonų vyrų ir moterų, kurie priklauso nepalankesnėje padėtyje esančiai mūsų darbo rinkos daliai, su darbu susijusio gyvenimo kokybei,
R. kadangi pagarba nacionalinei teisinei ir sutartinei sistemoms, apibrėžtai derinant darbo teisę ir tokius modelius reguliuojančias kolektyvines sutartis yra suderintų vertybių esant sistemų įvairovei būtina sąlyga,
S. kadangi esant nestandartiniams darbo santykiams partnerių apibrėžta darbo tvarka kolektyvinėse derybose nebegalioja,
T. kadangi atnaujinta socialinė darbotvarkė turėtų būti grindžiama principu, kad veiksminga ir rezultatyvi socialinė politika prisideda prie ekonomikos augimo ir klestėjimo, ir kadangi tai taip pat gali padėti atgauti mažėjančią piliečių paramą ES,
U. apgailestauja, kad atnaujintoje socialinės politikos darbotvarkėje nesvarstomas visuotinės svarbos paslaugų teisinio apibrėžtumo klausimas;
V. kadangi buvo pareikštas didelis susirūpinimas dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės vaidmens ir aiškumo, įskaitant neaiškų jos tikslą ar tai, kaip jos bus laikomasi, bei socialiniam atvirojo koordinavimo metodui (AKM) suteikiamą mažesnę svarbą,
W. kadangi Europos socialiniai modeliai – tai bendros vertybės skirtingose sistemose ir jie apskritai priklauso valstybių narių kompetencijos sričiai, būtina pabrėžti Sutartyje, Pagrindinių teisių chartijoje ir reformų Sutartyje nustatytus socialinės Europos tikslus kaip visai Europos Sąjungai rūpintį siekį, jei jis atitinka jos piliečių lūkesčius ir baimes; kadangi vienas po kito vykusiuose pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimuose buvo pakartotas tikslas panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį bei būtinybė sustiprinti socialinį matmenį Lisabonos sutartyje; kadangi sėkminga ar nesėkminga nacionalinė socialinė ir užimtumo politika tai pat turi įtakos kitoms valstybėms narėms, todėl diskusijos dėl Europos socialinio modelio reformos turi sudaryti šios ES ir valstybių narių sąveikos branduolį;
X. kadangi augimui ir darbo vietų strategijai nepavyko sumažinti, gyvenančių skurde , skaičiaus ir jis dabar siekia 78 000 000, pagrindinis dėmesys turi būti skirtas augančiai nelygybei; kadangi Europos Sąjunga turi pasiekti pažangą plėtojant ir vykdant Europos Sąjungos ir nacionalinius tikslus sumažinti skurdą ir socialinę atskirtį pagrindinėse srityse, apie kurias yra duomenų, jei žmonės bus įtikinti, kad Europos Sąjunga siekia pirmiausia tarnauti žmonėms, o tik paskui bendrovėms ir bankams,
Y. kadangi keliose Europos Bendrijų Teisingumo Teismo bylose vartojant sąvoką „politinės, socialinės ir ekonominės tvarkos apsaugai labai svarbios nuostatos“ nebuvo paaiškinta, kas šiuo atveju gali nuspręsti, kurios nuostatos yra labai svarbios bendros viešosios politikos nuostatų apsaugai valstybėje narėje,
Z. kadangi Teisingumo Teismas yra nusprendęs, kad valstybės narės vienašališkai neapibrėžia viešosios politikos sąvoką ar vienašališkai nenustato visų savo darbo teisės privalomų nuostatų dėl kitoje valstybėje narėje įsisteigusių paslaugų teikėjų ir kadangi neaišku, kam ta kompetencija priklauso, jei ne valstybėms narėms,
AA. kadangi nėra aiškaus skirtumo tarp pagal subrangovo sutartį atliekamo darbo ir abejotinos prekybos ir paslaugų teikimo pagal teisėtas sutartis su iš tiesų savarankiškai dirbančiais asmenimis; kadangi reikėtų atkreipti dėmesį į nesąžiningos veiklos ir teisingo bei komercinio verslo skirtumą,
Prioritetiniai veiksmai
Europos socialiniai modeliai
1. atsižvelgdamas į ekonomikos nuosmukį, ragina Tarybą ir Komisiją dar kartą patvirtinti stiprios socialinės Europos svarbą, įtraukiant tvarią, veiksmingą ir rezultatyvią socialinę ir užimtumo politiką; ragina Komisiją parengti plataus užmojo socialinės politikos darbotvarkę 2010–2015 m.;
2. ragina Komisiją pateikti nuoseklų politikos planą dėl tinkamo darbo vadovaujantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija;
3. pabrėžia, kad šiais sunkiais laikais svarbu, kad socialinės darbotvarkės priekyje atsidurtų darbo vietų kūrimas ir skatinimas; mano, kad dabar kaip niekad svarbus didesnis lankstumas darbo vietų atžvilgiu;
4. ragina Komisiją atnaujintą socialinę darbotvarkę derinti su kitomis iniciatyvomis, pvz., Europos lyčių lygybės paktu, Europos jaunimo paktu ir Europos aljansu už šeimą, siekiant socialiai pažeidžiamoms grupėms suteikti geresnių galimybių gauti socialinių išmokų;
5. yra susirūpinęs, kad Komisijos komunikate pasiūlytos priemonės nėra pakankamai susijusios su dabartiniam skurdo lygiui ir atskirčiai Europos Sąjungoje daromu poveikiu bei nėra pajėgios kovoti su socialinei sanglaudai kilusiais sunkumais;
6. ypač apgailestauja, kad Komisijos komunikate nėra pasiūlymų dėl šių klausimų, kurie yra ypač svarbūs norint užtikrinti ekonomikos laisvių ir socialinių teisių pusiausvyrą:
- direktyvos, kuri nustatytų pagrindines darbo teises visiems darbuotojams nepaisant užimtumo statuso, siekiant apsaugoti netipinius darbuotojus, kurių skaičius nuolat didėja,
- Tarybos direktyvos peržiūros bei į lytį neatsižvelgiančios darbo vertinimo sistemos siekiant sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumus ekonomikos sektorių viduje ir tarp jų,
- direktyvos dėl tarpvalstybinių kolektyvinių derybų remiantis tarpvalstybinės verslo veiklos realybe;
7. pabrėžia, kad būtina toliau dirbti nustatant būtiniausius darbo teisių standartus; suvokia, kad nei ekonominės laisvės, nei konkurencijos taisyklės nėra svarbesnės nei pagrindinės socialinės teisės;
8. pažymi, kad socialinė politika turi apimti pagrindinius veiksmus, kaip antai geresnis aiškesnių socialinių teisių ir rinkos laisvių subalansavimas, kova su diskriminacija bei lygybės skatinimas ir Europos socialinių modelių atnaujinimas ir reformavimas taip pat stiprinant ir jų vertybes;
9. pažymi, kad to, kas sudaro valstybės narės politinės, socialinės ir ekonominės tvarkos apsaugai labai svarbias nuostatas, apibrėžtis yra politinis klausimas ir ji turėtų būti nustatyta pagal demokratiškai įteisinta tvarką; todėl ragina Komisiją pradėti atvirą dialogą norint išaiškinti, kas sudaro tas bendros viešosios politikos nuostatas ir, jei reikia, pasiūlyti teisės aktus;
10. mano, kad dabar netinkamas laikas mažinti socialines išlaidas, bet derėtų stiprinti struktūrines reformas; mano, kad ES turėtų remti valstybių narių socialinių modelių infrastruktūras, įskaitant visuotinės svarbos socialines paslaugas, dar kartą patvirtindama jų visuotinės prieigos, kokybės ir tvarumo svarbą;
11. apgailestauja, kad, nors iš finansų krizės matyti, kokia svarbi viešoji veikla išsaugant ekonominę veiklą ir stiprinant socialinę sanglaudą, Komisija neužtikrina saugios viešųjų paslaugų ateities ir esminio vaidmens Europoje, nes nepateikia pasiūlymo dėl pagrindų direktyvos dėl visuotinės svarbos paslaugų;
12. ragina Komisiją pristatyti pasiūlymą dėl teisės akto, siekiant užtikrinti visuotinės svarbos paslaugų teisinį apibrėžtumą;
13. pabrėžia, kad reikia rasti būdų, kaip reformuoti ir atnaujinti nacionalines apsaugos sistemas skurdui panaikinti, ypač susijusias su tinkamomis minimaliomis pajamomis, pensijomis ir sveikatos apsaugos paslaugomis; pažymi, kad minimalaus darbo užmokesčio ir pensijų sistemų finansinį tvarumą ir sveikatos apsaugos paslaugų kokybę bei veiksmingumą galima padidinti tobulinant jų organizavimą ir prieigą prie jų, gerinant viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę, laikantis subsidiarumo principo ir remiant padidintas pastangas nustatyti nelygybę galinčias sumažinti progresyvinių mokesčių sistemas;
14. nurodo, kad daugelis valstybių narių yra nustatę nacionalines minimalaus darbo užmokesčio sistemas, tačiau kelios jų nėra nustatę; ragina valstybes nares nustatyti tokias sistemas siekiant remti socialinį įtraukimą ir keistis geriausia praktika; pripažįstą, kad tos valstybės narės, kurios teikia socialinę pagalbą, privalo užtikrinti, kad piliečiai bus informuojami apie savo teises ir turės galimybę jomis naudotis;
15. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų prieigą prie pagrindinių banko paslaugų;
16. laikosi nuomonės, kad sportas ir kultūrinė veikla yra pagrindinės socialinės įtraukties priemonės, be to, skatina asmeninį tobulėjimą, visuomenės gėrį ir ugdo talentus;
17. tikisi iš Komisijos, kad, pagal EB sutarties nuostatas, ji į Europos Sąjungos politiką greitai įtrauks aplinkos ir sveikatos klausimus, siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos lygį;
18. pritaria Komisijos norui į socialinę darbotvarkę įtraukti naujas sritis; apgailestauja, kad aplinkos klausimai per dažnai svarstomi tik klimato kaitos aspektu; pritaria atnaujintiems Komisijos pareiškimams, kuriuose ji palaiko mažai CO 2 išmetančią tvarią ekonomiką, bet apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyme nepateikta jokių konkrečių priemonių, kuriose būtų atsižvelgiama į ekologinės ir klimato krizės socialines pasekmes ir pasekmes sveikatai;
19. pabrėžia, kad didelio skurdo ir su juo susijusios socialinės atskirties negalima suvokti tik kaip skaičiais grindžiamų ekonomikos terminų, bet juos reikia taip pat vertinti žmogaus ir piliečių teisių požiūriu; pripažįsta, kad laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principas savaime nepadeda panaikinti skurdo ir nuolatinio skurdo (ypač, kai jis tęsiasi) ir kad dėl didelio skurdo netenkama galimybių ir jis trukdo iš tikrųjų dalyvauti bendruomenės gyvenime, taigi skurstantys asmenys tampa abejingi savo aplinkai;
Socialinė ir užimtumo politika
20. palankiai vertina 2008 m. pabaigoje Komisijos pateiktose profesinio ir šeimyninio gyvenimo derinimo normose esančius pasiūlymus; ragina Komisiją pateikti rekomendacijas valstybėms narėms, kurios aiškiai atsilieka įgyvendindamos 2002 m. Barselonoje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime nustatytus tikslus dėl vaikų priežiūros 2010 m.; ragina Komisiją toliau skatinti darbdavių atvirumą dėl lanksčios darbo tvarkos optimizuojant informacinių ir ryšių technologijų (IRT) žinias ir optimaliai išnaudojant IRT bei naujus darbo organizavimo būdus ir taip skatinant darbo tvarkaraščių lankstumą ir atitikimą verslo sektoriaus, administracijos ir mokyklų darbo laiką;
21. ragina Komisiją parengti pasiūlymą dėl asmeninio, šeimos ir profesinio gyvenimo geresnio suderinimo, optimizuojant informacinių ir ryšių technologijų (IRT) žinias ir optimaliai išnaudojant IRT bei naujus darbo organizavimo būdus atsižvelgiant į vaikų poreikius ir gerovę tuo pačiu skatinant veiksmingesnę užimtumo apsaugą, kuri sustiprina tėvų ir globėjų teisę į lanksčius darbo modelius, atitinkančius jų poreikius ir ypač atsižvelgiančius į mažas pajamas gaunančių ir nestabiliai įsidarbinusių ar neužtikrintas darbo vietas užimančių asmenų galimybę jais pasinaudoti;
22. smerkia Europos Sąjungos ir nacionalinės politikos krypčių trūkumus didėjant skurdui, ypač vaikų skurdui;
23. ragina valstybes nares užtikrinti minimalių pajamų sistemas, skirtas socialinei įtraukčiai skatinti, vadovaujantis subsidiarumo ir proporcingumo principais;
24. pabrėžia, kad naujus demografinius sunkumus galima įveikti sprendžiant skurdžiai gyvenančių moterų, kurios neturi lygių ir tinkamų galimybių maitintis, turėti gyvenamąjį būstą, mokytis, gauti atlyginimą ir negali derinti darbo ir privataus gyvenimo, problemas;
25. ragina užtikrinti veiksmingesnę mokyklos nebaigimo prevenciją ir veiksmingiau su juo kovoti vadovaujantis devizu „mokyklą baigti verta“; ragina, kad būtų veiksmingai organizuojamos švietimo sistemos ir kad mokyklų programos būtų pritaikytos prie būsimos darbo rinkos, kurią veikia socialiniai poreikiai ir technologiniai pokyčiai; ragina toliau remti vadinamųjų antrojo šanso mokyklų idėją ir neformalųjį mokymąsi bei savišvietą ir teikti pagalbą, nes visa tai, kaip paaiškėjo, lėmė didesnį jaunimo ir suaugusiųjų mokymąsi negu tradicinės mokyklos, taigi Europos Sąjungoje sumažėjo asmenų, kurie buvo pašalinti iš mokyklos, skaičius; tuo tikslu ragina pagaliau panaikinti bet kokią bet kurio asmens atžvilgiu esančią nelygybę, susijusią su galimybėmis Europos Sąjungos švietimo sistemose, ypač panaikinti žemo lygio segreguotą švietimą, darantį negrįžtamą neigiamą poveikį atstumtoms grupėms, ypač romams;
26. pabrėžia, kad reikia veiksmingiau įgyvendinti mokymosi visą gyvenimą ir lavinimosi veiksmus, siekiant piliečiams, ypač mažiau kvalifikuotiems, sudaryti geresnes sąlygas (iš naujo) sklandžiai ir nepatiriant diskriminacijos patekti į darbo rinką ir prisidėti prie socialinių naujovių; siūlo didelį dėmesį skirti verslumo, pirmiausia moterų ir jaunų žmonių verslumo, įgūdžiams, IRT ir bendravimo gebėjimams, finansiniam raštingumui ir kalbų žinioms;
27. pabrėžia, kad būtina gerinti švietimą Europoje ir skatinti valstybių narių švietimo sistemų suderinamumo ir panalyginamumo procesą siekiant palengvinti abipusį profesinės kvalifikacijos ir standartų pripažinimą;
28. mano, kad aktyvios socialinės įtraukties politikos kryptys turi daryti lemiamą įtaką tiek asmenų, kurie turi apmokamą darbą („skurstantys dirbantieji“), tiek asmenų, kurie neturi apmokamo darbo, skurdo ir socialinės atskirties panaikinimui;
29. pabrėžia, kad būtina skatinti bendradarbiauti universitetus ir verslo įmones, nes reikia užtikrinti, kad šie partneriai bendradarbiautų ir remtų vienas kitą savo pačių organizacijų, jų personalo ir studentų labui; mano, kad reikėtų suderinti universitetų programas ir įmonių praktiką, verslo įmonės turėtų galimybę papildyti studijų programas, siūlyti stažuotes, atvirų durų dienas ir t. t.;
30. atkreipia dėmesį į tai, kad reikia laikytis geriau suderinto požiūrio į lankstumą, saugumą ir užtikrinti gerą uždarbį, kuriuo vadovaujantis būtų siekiama įtraukti į darbo rinką jaunimą, pagyvenusius žmones, moteris, ilgai nedirbusius žmones ir žmones, kurių padėtis nepalanki; turėdamas tai mintyje, siūlo valstybėms narėms įgyvendinant nacionalines strategijas dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų apsvarstyti 2007 m. lapkričio 29 d. Parlamento rezoliuciją dėl bendrųjų lankstumo ir užimtumo garantijų principų;
31. kadangi kilus finansinei ir ekonominei krizei, dėl kurios dažnai atleidžiami darbuotojai ir vykdoma struktūrinė pertvarka, ypač svarbus darbuotojų dalyvavimas bendrovėse, kurios daro įtaką jų darbo vietai ir pragyvenimo šaltiniui, vykstančiose sprendimo priėmimo procedūrose; pritaria naujausiai 1994 m. rugsėjo 22 d. Tarybos direktyvos 94/45/EB dėl Europos darbų tarybos steigimo arba Bendrijos mastu veikiančių įmonių ir Bendrijos mastu veikiančių įmonių grupių darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais tvarkos nustatymo
OL L 254 , 1994 9 30, p. 64. peržiūrai; pakartoja savo raginimą toliau stiprinti Europos darbo tarybų veiklą kaip nustatyta Parlamento 2001 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl šios direktyvos taikymo
OL C 72 E 2002 3 21, p. 68. ;
32. pabrėžia,kad socialinė ir įdarbinimo politikaos kryptys turėtų skatinti darbo vietų kūrimą ir turėtų būti skubiai pradėtos vykdyti dėl prasidėjusios ekonominės krizė, taigi suteiktų naujas įdarbinimo ir švietimo galimybes, taip pat sušvelnintų pajamų netekimo poveikį; mano, kad pagal šias politikos kryptis žmonės turėtų būti aktyviai motyvuojami ieškoti naujų darbo galimybių arba pradėti savo verslą; taigi mano, kad tuo tikslu valstybės narės turėtų numatyti galimybes pasinaudoti esamais finansavimo šaltiniais, pavyzdžiui, kredito garantijomis, sumažintomis palūkanų normomis arba išmokant visą nedarbo pašalpą, taip pat švelninant pajamų netekimo poveikį ir teikiant mokymosi galimybes, kadangi tai padėtų bedarbiams iškoti naujo darbo; primena Komisijos holistinį požiūrį į aktyvų įtraukimą, kuris apima paramą tinkamoms pajamoms, galimybę naudotis viską apimančiomis darbo rinkomis ir aukštos kokybės socialines paslaugas;
33. ragina Komisiją imtis iniciatyvų, kurios leis aiškiai atskirti darbdavius, iš tikrųjų savarankiškai dirbančius ir smulkius verslininkus nuo darbuotojų;
34. pabrėžia ypač svarbią būtinybę remti motinas skiriant šeimos išmokas kūdikiams ir kuriant tinkamą joms į darbo rinką grįžti padėsiančią sistemą ypatingą dėmesį skiriant vienišoms motinoms atsižvelgiant į jų pažeidžiamumą;
35. pažymi, kad socialinė ekonomika, kaip dar viena verslumo forma, atlieka esminį vaidmenį kuriant tvarią Europos ekonomiką ir verslumą derinant su solidarumu; taip pat pažymi, kad socialinės ekonomikos įmonėms reikia saugios tesinės sistemos; pažymi svarbų savanorių indėlį socialinėje srityje, ypač kovojant su skurdu ir socialine atskirtim ir teikiant paramą labiausiai pažeidžiamoms visuomenės grupėms;
36. pabrėžia, kad ne visi žmonės gali dirbti, ne visiems dabar užtenka darbo vietų ir dar kartą patvirtina, kad svarbu vykdyti gruodžio mėnesį Tarybos patvirtintą 1992 m. rekomendaciją dėl „dėl pakankamų išteklių ir socialinės paramos, kad asmuo galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą“ imant taikyti minimalių pajamų sistemas visose valstybėse narėse ir didinant lygius norint užtikrinti prieinamumą ir tinkamumą;
37. yra įsitikinęs, kad mikrokreditų plėtojimas gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant ilgai nedirbusius asmenis pradėti savarankišką profesinę veiklą; atkreipia dėmesį į tai, kad mikrokreditai padėjo jau daugelyje tokių situacijų žmonėms sugrįžtant į darbinį gyvenimą ir tai yra suderinama su Lisabonos strategija ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui; ragina Komisiją pagerinti informacijos apie galimybes gauti mikrokreditus ir jų prieinamumą teikimą norint pasiekti tas visuomenės grupes, kurioms labaiusiai reikia mikrokreditų ir kurios galėtų iš jų gauti didžiausią naudą;
38. ragina skatinti glaudesnę lankstumo ir užimtumo garantijų įgyvendinimo ir socialinio dialogo stiprinimo sąsają, gerbiant šalių papročius ir praktiką;
39. reikalauja, kad būtų pašalintos biurokratinės kliūtys mažosioms ir vidutinėms įmonėms; ragina toliau įgyvendinti principus, pasiūlytus Komisijos komunikate dėl smulkiojo verslo akto Europai;
40. visiškai pripažindamas, kad valstybės narės yra kompetentingos darbo užmokesčio politikos srityje, siūlo socialiniams partneriams nacionaliniu lygiu aptarti naujas darbo užmokesčio politikos metodikas, kurios galėtų atstatyti dabartinį mažėjantį procentine dalimi išreikštą atlyginimų ir pelno santykį ir pagal kurias į darbuotojų uždarbį galėtų būti įtraukta didesnė įmonių pajamų dalis naudojant infliacijos poveikio švelninimo sistemas; mano, kad pagal šias sistemas galėtų būti sudarytos sąlygos nukreipti papildomą darbuotojų uždarbį į specialius įmonių įsteigtus kapitalo fondus; ragina surengti diskusijas dėl priemonių skatinti įmones, kad šios taikytų minėtąsias metodikas, be to, ragina surengti diskusijas dėl teisinės sistemos, kuri reglamentuotų darbuotojų galimybę praėjus tam tikram laiko tarpui palaipsniui pradėti naudotis šiais fondais; nurodo socialiniams partneriams, kad labai svarbus atnaujintas įsipareigojimas dėl „pragyvenimui tinkamo darbo užmokesčio“, kuris garantuoja, kad minimalus darbo užmokestis bus žymiai didesnis nei atitinkama pajamų norma, siekiant sudaryti galimybę žmonėms išsivaduoti iš skurdo ir pasinaudoti darbo teikiamu pranašumu;
41. primygtinai reikalauja, kad pažanga nediskriminavimo ir lygių galimybių srityje remtųsi tvirtu teisėkūros pagrindu ir politikos priemonių rinkiniu, o nediskriminavimo ir lygių galimybių principas turi būti įtrauktas į visas atnaujintos socialinės darbotvarkės apimamas sritis;
42. prašo, kad Komisija atliktų žinių mobilumo vidutinės trukmės ir ilgalaikio poveikio tyrimus norint pasinaudoti rezultatais rengiant priemones neigiamam poveikiui sušvelninti;
Imigracija
43. atkreipia dėmesį į neigiamą poveikį (galimą protų nutekėjimą), kurį gali turėti imigracija kilmės šalių vystymosi procesams, įskaitant šeimos ryšius, sveikatą, švietimą ir mokslinius tyrimus; taip pat primena ekonominės krizės poveikį priimančiosioms šalims darbo rinkos pusiausvyros trūkumo požiūriu;
44. pabrėžia asmenų iš trečiųjų šalių etiško įdarbinimo svarbą, ypač sveikatos priežiūros specialistų įdarbinimo svarbą, ir ragina parengti Tarptautinio įdarbinimo praktikos kodeksą tas valstybes nares, kurios to dar nepadarė;
45. pabrėžia, kad neaiškus ilgalaikis imigracijos poveikis demografiniams pokyčiams, nes jis priklauso nuo migracijos srautų kitimo, šeimų susijungimo ir gimstamumo rodiklių;
46. mano, kad legaliai dirbantys imigrantai gali prisidėti prie tvaraus socialinės apsaugos sistemų vystymosi ir užsitikrinti savo pačių teises į pensiją ir socialines teises;
47. pažymi, kad sėkminga žmogaus teisėmis pagrįsta imigracijos politika turėtų skatinti nuoseklią ir veiksmingą migrantų integracijos strategiją remiantis lygių galimybių principu, kuri garantuotų jų pagrindines teises ir užtikrintų teisių ir įsipareigojimų pusiausvyrą;
48. palankiai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti sankcijas darbdaviams, kurie įdarbina šalyje nelegaliai gyvenančius trečiųjų šalių piliečius; pabrėžia, kad svarbu kovoti su nelegaliai šalyje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių išnaudojimu, bet reikia gerbti nepalankioje padėtyje atsidūrusių asmenų teises; esant tokioms aplinkybėms ragina Komisiją remti teisėtai šalyje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių galimybę teisėtai įsidarbinti;
49. palankiai vertina direktyvos dėl pacientų teisių į sveikatos priežiūros paslaugas kitose valstybėse narėse įgyvendinimo pasiūlymą ( COM(2008)0414 ), tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad direktyva neturi labiau diskriminuoti Europos Sąjungos piliečių dėl jų ekonominės padėties;
50. mano, kad Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių prioritetu turi tapti esamų darbo teisės aktų įgyvendinimo ir vykdymo stiprinimas pagal nacionalinę ir Bendrijos teisę ir pagal TDO konvencijas;
51. pabrėžia būtinybę toliau stiprinti kovai su diskriminacija skirtus teisės aktus Europos Sąjungoje; ragina Komisiją skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi norint toliau skatinti sėkmingą migrantų integraciją; pažymi, kad ypač esant ekonominiams sunkumams neproporcingai žalingą poveikį patiria pažeidžiamos visuomenės grupės, kurioms dažnai priklauso migrantai;
ES išorės santykiai
52. yra įsitikinęs, kad plėtodama išorės santykius ES galėtų imtis aktyvesnio vaidmens skatindama pagrindinius socialinius ir aplinkos apsaugos standartus; mano, kad reikia dėti daugiau pastangų prevencijos priemonių, priežiūros ir sankcijų už pažeidimus srityje;
53. mano, kad ES galėtų labiau paveikti tarptautinę darbotvarkę, susijusią su tinkamo darbo darbotvarke, ir aktyviai skatinti laikytis Tarptautinės darbo organizacijos konvencijų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, ir kad tai galėtų padėti pasiekti taiką pasaulyje, be to, padėti apsaugoti ES interesus ir vertybes;
54. pabrėžia tai, kad Bendrijos teisinės sistemos vystymas tiek pirminės, tiek antrinės teisės pagalba neturėtų jokiais būdais prieštarauti tarptautiniams įsipareigojimams pagal TDO konvencijas;
55. pažymi, kad ES turėtų siekti, kad globalizacijos procesui būtų būdinga didesnė socialinė įtrauktis ir ekonomikos bei aplinkos tvarumas; pažymi, kad tai, kaip korporacijos užsiima verslu ne tik daro didelį ekonominį poveikį, bet ir akivaizdų socialinį poveikį Europos Sąjungoje bei trečiosiose šalyse, ypač besivystančiose šalyse; todėl ragina Komisiją aktyviai remti įmonių socialinės atsakomybės idėją palaikant negriežtus teisės aktus arba, jei reikia, teikiant teisės aktų pasiūlymus;
Struktūriniai fondai
56. siūlo sustiprinti struktūrinių fondų potencialą vykdant supaprastinamo, lankstumo ir tobulinimo procedūras ir socialinės integracijos dimensiją, siekiant padėti valstybėms narėms pasiekti kuo geresnių socialinės ir užimtumo politikos rezultatų; ragina valstybes nares ir regionus leisti partneriams aktyviai dalyvauti remiantis reglamento, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, 16 straipsniu; primygtinai rekomenduoja partneriams suteikti prieigą prie Europos socialinio fondo gebėjimams stiprinti;
57. pabrėžia, kad atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje turi būti aiškus įsipareigojimas, kad Europos Sąjungos struktūriniai ir sanglaudos fondai padės įgyvendinti socialinės darbotvarkės tikslus; todėl prašo valstybes nares naudotis Europos socialiniu fondu ir visais kitais struktūriniais fondais ne tik tam, kad būtų pagerintas žmonių darbingumas, bet kad būtų pagerinta ir socialinė infrastruktūra;
58. pripažįsta, kad struktūriniai fondai dažniausiai lieka pagrindine finansavimo priemone įgyvendinant socialinius tikslus; prašo Komisijos ir valstybių narių skatinti sąveiką su kitomis programomis ir remti daugiamečių bendrųjų programų, pavyzdžiui, Daphne, Progress, visuomenės sveikatos programos ir programos „Europa piliečiams“, darną;
59. ragina ypatingą dėmesį kreipti į labiausiai globalizacijos veikiamus regionus ir į naujųjų valstybių narių regionus, kuriuose vyksta socialinė konvergencija;
60. mano, kad programa PROGRESS ir pagal ją vykdomi vertinimo ir bandomieji projektai galėtų padėti geriau įvertinti Europos socialinių modelių modernizavimą;
61. mano, kad dėl laisvo asmenų judėjimo vidaus rinkoje kai kuriose Europos Sąjungos dalyse ir ypač didesniuose miestuose kyla naujos problemos dėl socialinės apsaugos įvykus nelaimei užtikrinimo savęs išlaikyti nepajėgiems žmonėms, kurios kelia papildomą įtampą pagalbą įvykus nelaimei teikiančioms (labdaros) privačioms ir viešosioms tarnyboms, pavyzdžiui, padedančioms benamiams arba mūsų visuomenės atstumtoms žmonių grupėms;
Tikslų siekimo priemonės
Socialinis ir pilietinis dialogas
62. pabrėžia, kad piliečiai galės tapti lankstesni ir geriau priimti pokyčius, jei pasitikės vieni kitais, o jų tarpusavio pasitikėjimą galima sustiprinti plėtojant veiksmingesnį ir skaidrų socialinį dialogą bei užtikrinant veiksmingesnę kolektyvinę demokratiją politikos kūrimo ir pateikimo procese;
63. mano, kad ypač svarbu, jog socialinis dialogas prisidėtų prie sveikatos ir saugumo darbe politikos krypčių tobulinimo ir bendrai skatintų gyvenimo kokybės darbe gerinimą; prašo Komisijos pradėti svarstymus, kaip nepastovų darbą dirbančius asmenis (laikinus darbuotojus, nepilną darbo dieną dirbančius darbuotojus, pagal terminuotas darbo sutartis dirbančius darbuotojus) įtraukti į socialinį dialogą;
64. kadangi apie Europos socialinių partnerių derybų rezultatus nedaug žinoma ir informuojama, ragina skatinti, kad būtų žinoma apie socialinio dialogo rezultatus siekiant, kad jo poveikis būtų didesnis ir kad jis vyktų toliau;
65. mano, kad bendradarbiavimo kultūra, keičianti darbo rinkoje esančią konfliktu pagrįstą kultūrą, ir toliau turėtų būti remiama skatinant socialinį dialogą;
66. mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos ir skurdą bei socialinę atskirtį patiriantys žmonės turi būti vienodai labiau tiesiogiai įtraukiami į debatus dėl ekonomikos ir socialinio modelio;
67. pažymi, jog siekiant, kad strategija būtų ilgalaikė ir tvari, socialiniai partneriai turėtų pasistengti dirbti laikydamiesi daugiamečių planų, kuriuose būtų nustatyti konkretūs grafikai ir terminai;
68. ragina, surengti Europos suinteresuotųjų šalių, nacionalinių valstybės institucijų, darbdavių ir darbuotojų bei pilietinės visuomenės išsamias diskusijas dėl socialinės darbotvarkės laikotarpiui po 2010 m.;
69. pažymi, kad įmonės ES atlieka svarbų vaidmenį ne tik ekonominiu, bet ir socialiniu aspektu; todėl atkreipia dėmesį į įmonių socialinės atsakomybės skatinimą ir būtinybę pasiekti neatidėliotiną pažangą aukštos kokybės darbo atžvilgiu, įskaitant pragyvenimui tinkantį darbo užmokestį, palaikyti socialinį modelį ir užkirsti kelią socialiniam dempingui;
70. pritaria veiksmingam Parlamento ir pilietinės visuomenės dialogui – dialogui, kuris turi vykti ir valstybių narių viduje centriniu, regioniniu ir vietos lygmenimis;
71. pažymi, kad paskelbti Europos savanoriškumo metai būtų puiki galimybė Europos Sąjungai priartėti prie pilietinės visuomenės; ragina Komisiją pasirengti paskelbti 2011 m. Europos savanoriškumo metais kuo skubiau pateikiant atitinkamą teisėkūros pasiūlymą šiuo klausimu;
72. mano, kad pilietinė visuomenė turi dalyvauti nuo sprendimų priėmimo procesų pradžios ir kad informacija turi būti viešai prieinama, grįžtamasis ryšys – abipusis ir dalyviams turi būti aiškiai nurodyta, koks galimas pokyčių mastas;
73. pabrėžia konsultavimosi kaip veiksmingos priemonės, kuri suteikia teises piliečiams ir leidžia jiems tiesiogiai prisidėti formuojant politiką Europos Sąjungos lygiu, svarbą ir vertę; ragina Komisiją imtis papildomų veiksmų žiniasklaidos pagalba informuojant apie būsimas Europos Sąjungos konsultavimosi procedūras ir kitus atitinkamus forumus nacionaliniu, regionų ir vietos lygiu;
74. mano, kad skubiai būtina Europos institucijoms, socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei parengti vadinamąjį socialinį paktą, kuriame socialiniai veiksmai būtų susieti su realiais privalomais tikslais ir rodikliais;
75. pažymi, kad piliečių dalyvavimas prasideda vaikystėje ir ragina skatinti ir remti vaikų ir jaunimo dalyvavimui skirtas struktūras ir iniciatyvas vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu;
ES teisė
76. pabrėžia, kad reikia sparčiau daryti pažangą ir baigti rengti reglamentą dėl socialinės apsaugos sistemų ir direktyvą dėl teisių į pensiją perkeliamumo ir direktyvos, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba lytinės orientacijos, principas, pasiūlymą;
77. ragina patobulinti ES lygmens teisėkūros procesą, aiškiai nurodant, kodėl reikalingi ES masto veiksmai, užtikrinant turinio kokybę ir pateikiant svarų ir nepriklausomą poveikio vertinimą, susijusį su socialiniu poveikiu bei poveikiu aplinkai ir ekonomikai; ragina visų pirma veiksmingai vykdyti 2003 m. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros;
78. pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama veiksmingam valstybių narių bendradarbiavimui ir veiksmingai ES teisės perkėlimo stebėsenai;
79. mano, kad vykdant geresnę ES teisės aktų rengimo procedūrą turėtų būti veiksmingai siekiama įtraukti pilietinę visuomenę ir turėtų būti atsižvelgiama į piliečių rūpesčius, taip priartinant juos prie ES;
Atvirasis koordinavimo metodas (AKM)
80. mano, kad ES mastu turėtų būti geriau susieta ekonomikos ir socialinė politika dar kartą patvirtinant pirminius Lisabonos darbotvarkės tikslus ir būtinybę užtikrinti, kad ekonomikos ir užimtumo politikos kryptys veiksmingai prisidės naikinant skurdą ir socialinę atskirtį; pažymi, jog Lisabonos sutartyje nustatyta, kad apibrėžiant ir įgyvendinant ES politiką turėtų būti atsižvelgiama į labai svarbius socialinės politikos aspektus;
81. pabrėžia būtinybę priimti teisiškai saistančią Pagrindinių socialinių teisių chartiją;
82. mano, kad ES mastu turėtų būti geriau susieta ekonomikos, aplinkos apsaugos ir socialinė politika; pažymi, jog Lisabonos sutartyje nustatyta, kad apibrėžiant ir įgyvendinant ES politiką turėtų būti atsižvelgiama į labai svarbius socialinės politikos aspektus;
83. mano, kad Lisabonos strategija laikotarpiu po 2010 m. turėtų apimti sustiprintą AKM, ir ragina Komisiją toliau skatinti valstybes nares apibrėžti nacionalinius skaičiais išreikštus tikslus, visų pirma dėl skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties, kuriuos ypač pagrindžia nauji išmatuojami ir skaičiais išreikšti rodikliai;
84. ragina Tarybą ir Komisiją sudaryti sąlygas Europos Parlamentui iš tiesų dalyvauti įgyvendinant Lisabonos strategiją po 2010 m.;
o
o o
85. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
AIŠKINAMOJI DALIS
Atsižvelgiant į dabartinę ekonominę krizę labai svarbu, kad socialinė politika būtų vykdoma neatsiejamai nuo ekonomikos politikos, siekiant tvaraus ir Europos gyventojų, ir Europos ekonomikos atsigavimo.
Atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje dėmesys turėtų būti sutelktas į politiką, kuri padeda siekti minėtųjų tikslų ir kuri, remiantis Komisijos analize, nebuvo pakankamai įtraukta į ankstesnes socialines darbotvarkes.
Šis procesas turėtų būti grindžiamas plačiu bendru sutarimu ir į jį turėtų būti įtrauktos visos pagrindinės suinteresuotosios šalys, t. y. pilietinės visuomenės organizacijos, nacionalinės valstybės institucijos, kultūros, socialiniai ir ekonomikos subjektai, darbdaviai ir darbuotojai, gerbiant šalių papročius ir praktiką.
Kad šie veiksmai būtų paveikūs, jie turi būti grindžiami demokratiniu dalyvaujamuoju procesu, kuris, laikantis principo „iš apačios į viršų“, būtų vykdomas vietos mastu – arti piliečių. Todėl itin svarbu labai gera centrinės ir vietos valdžios komunikacija su pilietine visuomene.
Dabartiniu metu didelė dalis mūsų visuomenės jaučiasi nesaugi, būgštauja ir nenori priimti pokyčių. Siekiant prisidėti prie to, kad Europos piliečiai remtų pokyčius, būtų galima sustiprinti socialinį dialogą, kad sprendimai dėl socialinio prisitaikymo ir ekonomikos pertvarkos, pvz., darbo rinkoje, būtų priimami skaidriau.
Svarbu pabrėžti, kad socialinis dialogas yra nuolatinis procesas, peržengiantis trumpojo laikotarpio ir kolektyvinių derybų ribas.
Europos socialiniai modeliai susiduria su keletu sunkumų, būtent demografiniais pokyčiais ir globalizacija, nuo kurių jie negali būti apsaugoti. Todėl jie turi būti atnaujinti atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, kartu išsaugant jų vertybes, kuriais jie grindžiami
Reikėtų persvarstyti pensijų sistemos finansavimą, kad jis nebūtų grindžiamas vien valstybės sistema. Trimis ramsčiais pagrįstas požiūris, kaip ir anksčiau, yra suderintas sprendimas, todėl žmonėms turi būti teikiama informacija ir taikomos tinkamos skatinamosios priemonės, kad jie daugiau naudotųsi valstybės finansuojamų pensijų alternatyvomis. Jos apima profesines pensijų sistemas ir profesinės veiklos laikotarpiu sukauptomis asmeninėmis santaupomis grindžiamas pensijų sistemas.
Socialiniai partneriai turėtų aptarti galimybę savanoriškai likti darbo rinkoje žmonėms, sulaukusiems nustatyto pensinio amžiaus. Darbuotojai, taip pat darbdaviai turėtų būti skatinami lanksčiai savanoriškai išeiti į pensiją.
Be to, socialiniai partneriai galėtų aptarti lengvatų moterims, kurios išeina atostogų, kad galėtų prižiūrėti vaikus, taikymą. Šios lengvatos galėtų padėti padidinti gimstamumą ir moterų dalyvavimą darbo rinkoje. Pagal jas būtų galima metus, kai šios moterys prižiūrėjo vaikus, įtraukti į jų darbo stažą, ar sumažinti metų, kuriuos reikia išdirbti, kad būtų galima gauti visą pensiją, skaičių. Šios lengvatos galėtų atitinkamai priklausyti ir nuo vaikų skaičiaus.
ES turėtų siekti novatoriškai ir lanksčiai reaguoti į globalizacijos keliamus iššūkius, atsižvelgdama į tai, kad kylančios ekonomikos šalys, kaip antai Brazilija, Rusija, Indija ir Kinija, atliks svarbų vaidmenį.
ES lėšos neturėtų būti laikomos panacėja, bet jos galėtų padėti nepaprastosios padėties atvejais, ypač regionuose, kuriuose globalizacijos padariniai yra labiau neigiami. Todėl šiomis lėšomis turėtų būti galima naudotis lanksčiai.
Turėtų būti skatinamas profesinis judumas ES, kad būtų visapusiškai išnaudotos Europos darbo rinkos teikiamos galimybės, – atsižvelgiant į tai, ypatingą dėmesį reikėtų skirti tinkamoms kalbų žinioms. Reikia paminėti, kad piliečių judumas ES vis dar labai nedidelis ir ilgą laiką nekito.
Yra sričių, kuriose reikia geriau užtikrinti esamų ES teisės aktų įgyvendinimą ir, jei reikia, geresnę teisėkūrą. Reikėtų sustiprinti ir patobulinti? atvirojo koordinavimo metodą (AKM), nes tai esminė ES teisėkūrą papildanti priemonė.
AKM galėtų būti labiau orientuotas į vietos lygmenį ir būti labiau dalyvaujamojo pobūdžio. Juo būtų galima naudotis norint įvertinti pažangą siekiant šiame pranešime minėto socialinio pakto tikslų ir rodiklių, taip pat įvertinti, ar juos galima pritaikyti, ar reikėtų nustatyti naujus tikslus ir rodiklius.
Trumpai tariant, socialinė politika neturėtų būti padrikų veiksmų ir minčių rinkinys, o ekonomikos, užimtumo, aplinkos ir socialinė politika turi būti geriau susietos.
Galiausiai taip pat reikia suvokti, kad reikalingas geresnis pinigų politikos, dėl kurios sprendžia Europos Sąjunga, ir ekonomikos politikos, dėl kurios sprendžia valstybės narės, koordinavimas, vadovaujantis subsidiarumo ir proporcingumo principais. Jei šių sričių politika būtų geriau susieta, ji galėtų padėti skatinti augimą ir užimtumą.
25.3.2009
Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto NUOMONĖ
pateikta Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
( 2008/2330(INI) )
Nuomonės referentas:
Eoin Ryan
PASIŪLYMAI
Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas ragina atsakingą Užimtumo ir socialinių reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. pabrėžia stipraus MVĮ sektoriaus svarbą, kad būtų užtikrintas tvirtas pagrindas tvariam ekonomikos augimui ir socialiniam vystymuisi, kad būtų keliamas gyvenimo lygis bei tobulinama socialinė struktūra skatinant privačią nuosavybę ir verslininkystės įgūdžius, kuriant darbo vietas, įvairinant ekonominę veiklą ir skatinant regionų vystymąsi; todėl teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą sumažinti administracines kliūtis verslui, tačiau, atsižvelgiant į tai, kad didžioji dauguma Europos Sąjungos įmonių turi mažiau nei 10 darbuotojų, mano, kad šiai problemai reikia skirti daugiau dėmesio;
2. apgailestauja, kad, nors vykstant finansų krizei matyti, kokie svarbūs yra valstybės veiksmai išsaugant ekonominę veiklą ir stiprinant socialinę sanglaudą, Komisija neužtikrino viešųjų paslaugų ateities ir jų esminio vaidmens Europos Sąjungoje, nes nepateikė pasiūlymo dėl pagrindų direktyvos dėl visuotinės svarbos paslaugų;
3. skirs ypatingą dėmesį į Komisijos ataskaitą dėl senėjimo poveikio valstybės išlaidoms ir jos komunikatui dėl ilgalaikio valstybės finansų pastovumo, kurie turi būti pateikti 2009 m.; todėl imsis priemonių siekdamas užtikrinti, kad dėl pensijų sistemų atnaujinimo pasiūlymų nesumažėtų pensininkams skirti ištekliai; taip pat skirs ypatingą dėmesį netipinių darbuotojų pensijų sistemai;
4. džiaugiasi, kad svarba, teikiama Tarptautinės darbo organizacijos konvencijoms, kurios turėtų būti laikomos būtiniausių tinkamo darbo standartų šaltiniu, ir pabrėžia, jog svarbu, kad darbas vėl įgytų savo atlyginamąją vertę Europos Sąjungoje ir palaikant jos ryšius su trečiosiomis šalimis;
5. pripažįsta mikrokredito vaidmenį skatinant socialinę įtrauktį ir didinant ekonomines galimybes; ragina Komisiją pagerinti informacijos apie galimybes gauti mikrokreditus rengimą ir prieinamumą, kad ji pasiektų tas visuomenės grupes, kurioms labiausiai reikia mikrokreditų ir kurios galėtų iš jų gauti didžiausią naudą;
6. mano, kad Komisija ir valstybės narės turėtų dėti didesnes pastangas siekiant pagerinti skaitmeninį raštingumą ir informacinės visuomenės prieinamumą; pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį skaitmeninei atskirčiai mažinti teikiant galimybes naudotis informacinėmis technologijomis ir organizuoti vyresnio amžiaus žmonių, žmonių su negalia, taip pat kaimo vietovių ir nedidelių regionų gyventojų švietimą;
7. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti finansinę įtrauktį ir švietimą ir užtikrinti, kad visi piliečiai turėtų prieigą prie pagrindinių banko paslaugų;
8. teigiamai vertina 2007 m. įsteigtą Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą; ragina toliau naudotis fondo galimybėmis supaprastinant atitinkamas procedūras.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
23.3.2009
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
17
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Mariela Velichkova Baeva, Zsolt László Becsey, Pervenche Berès, Slavi Binev, Sharon Bowles, Udo Bullmann, Elisa Ferreira, Jean-Paul Gauzès, Sophia in ‘t Veld, Wolf Klinz, Gay Mitchell, Eoin Ryan, Antolín Sánchez Presedo, Peter Skinner, Margarita Starkevičiūtė, Ieke van den Burg
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Eva-Riitta Siitonen
17.3.2009
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto NUOMONĖ
pateikta Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
( 2008/2330(INI) )
Nuomonės referentė:
Anne Ferreira
PASIŪLYMAI
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas ragina atsakingą Užimtumo ir socialinių reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi vis daugiau Europos Sąjungos piliečių patiria skurdą, nepriteklių ir blogėja jų gyvenimo sąlygos, bei auga socialinė ir sveikatos nelygybė,
B. kadangi Europos Sąjungos gyventojai sensta ir didėja sunkiomis fizinėmis ir psichikos ligomis sergančių asmenų skaičius, taip pat kadangi esama ryšio tarp gyventojų senėjimo ir atsirandančios negalios,
C. kadangi dėl prastų socialinių ir aplinkos sąlygų susergama arba sunkiau sergama tam tikromis ligomis, kadangi augantis vėžinių susirgimų skaičius susijęs su aplinkos ir mitybos veiksniais,
D. kadangi finansų ir ekonomikos krizės mastas ir sunki ekonominė ir socialinė krizė dar gali prisidėti prie ekologinės ir klimato krizės,
1. džiaugiasi, kad pateikta atnaujinta socialinė darbotvarkė ir kad Europos Sąjunga pripažino, jog dabartinėje darbotvarkėje trūksta pusiausvyros;
2. tikisi iš Komisijos, kad, pagal EB sutarties nuostatas, ji į Europos Sąjungos politiką greitai įtrauks aplinkos ir sveikatos klausimus, siekiant užtikrinti aukštą sveikatos apsaugos ir aplinkos apsaugos lygį;
3. pritaria Komisijos norui į socialinę darbotvarkę įtraukti naujas sritis; apgailestauja, kad aplinkos klausimai per dažnai svarstomi tik klimato kaitos aspektu; pritaria atnaujintiems Komisijos pareiškimams, kuriuose ji palaiko mažai CO 2 išmetančią tvarią ekonomiką, bet apgailestauja dėl to, kad Komisijos pasiūlyme nepateikta jokių konkrečių priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į ekologinės ir klimato krizės socialines pasekmes ir pasekmes sveikatai;
4. dar kartą pabrėžia, kad būtina įtraukti Lisabonos ir tvarios plėtros strategijas ir į visas Europos Sąjungos politikos sritis įtraukti kovą su klimato kaita; apgailestauja, kad Europos Sąjunga, teikdama pasiūlymą dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės ir vykdydama savo atkūrimo planą, faktiškai ir praktiškai veikia nepakankamai, siekiant, kad Europos ekonomika būtų ekologiškesnė ir būtų kuriamos „ekologiškos“ darbo vietos;
5. mano, kad būtina, kad Europos Sąjunga, siūlydama persvarstyti su aplinka susijusius teisės aktus, nuo šiol greitai parengtų plataus užmojo ekologinę darbotvarkę, siekiant labiau aplinką ir sveikatą tausojančios ekonomikos; pabrėžia, kad būtina, kad ši ekologinė darbotvarkė derėtų ir veiktų kartu su Europos Sąjungos socialine darbotvarke;
6. apgailestauja, kad siūlomos priemonės neatitinka tikslo ilgiau gyventi ir būti sveikesniems; apgailestauja, kad nepateikiama nuorodų į įvairius Europos 2004-2010 m. veiksmų planus ir programas aplinkos, sveikatos priežiūros ir darbuotojų sveikatos srityse ir ragina Komisiją įtraukti Parlamento priimtas šių sričių nuostatas;
7. pabrėžia, kad sveikata ir valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos yra visuotinės svarbos ir kad valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos yra labai svarbios užtikrinant aukštą Europos socialinės apsaugos lygį bei prisideda prie socialinės sanglaudos, socialinio teisingumo ir tvarios plėtros; primena, kad valstybės narės yra kompetentingos socialinės apsaugos sistemų organizavimo, aprūpinimo ir finansavimo srityje, ir primena kiekvieno piliečio teisę gauti visiems prieinamas aukštos kokybės ir veiksmingas vietoje teikiamas visuotines sveikatos priežiūros paslaugas; atkreipia dėmesį į pasiūlymą dėl direktyvos dėl pacientų teisių užtikrinimo teikiant tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad pasiūlymu dėl direktyvos negali būti išspręsti medicinos trūkumai ir galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis problemos kai kuriose valstybėse narėse;
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
16.3.2009
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
34
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Pilar Ayuso, Johannes Blokland, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Jill Evans, Anne Ferreira, Karl-Heinz Florenz, Elisabetta Gardini, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Gyula Hegyi, Marie Anne Isler Béguin, Holger Krahmer, Linda McAvan, Péter Olajos, Miroslav Ouzký, Dagmar Roth-Behrendt, Guido Sacconi, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Glenis Willmott
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Jutta Haug, Caroline Lucas, Alojz Peterle, Renate Sommer
5.3.2009
Kultūros ir švietimo komiteto NUOMONĖ
pateikta Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
( 2008/2330(INI) )
Nuomonės referentas:
Cornelis Visser
PASIŪLYMAI
Kultūros ir švietimo komitetas ragina atsakingą Užimtumo ir socialinių reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. ypač pabrėžia, kad labai svarbus suaugusiųjų mokymasis, ir remia glaudesnį įmonių, mokymo įstaigų, profsąjungų ir savanoriškos veiklos sektoriaus dialogą, kurio tikslas – nustatyti ir prognozuoti, kokių naujų gebėjimų joms reikės, siekiant, jog suaugusiųjų mokymas atitiktų įgūdžių poreikį; mokymo turinys turi atitikti profesinius ir praktinius reikalavimus;
2. pabrėžia, kad būtina skatinti bendradarbiauti universitetus ir verslo įmones, nes reikia užtikrinti, kad šie partneriai bendradarbiautų ir remtų vienas kitą savo pačių organizacijų, jų personalo ir studentų labui; reikėtų suderinti universitetų programas ir įmonių praktiką, įmonės turėtų turėti galimybę papildyti studijų programas, siūlyti stažuotes, atvirų durų dienas ir t. t.;
3. pažymi, kad siekiant suderinti šeimos ir profesinį gyvenimą ir mokymąsi visą gyvenimą reikia išplėsti valstybinių ir privačių vaikų priežiūros įstaigų tinklą, taip pat teikti daugiau sveikatos priežiūros ir socialinės pagalbos išlaikytiniams; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia įtraukti darbdavius, siekiant sudaryti lanksčias darbo sąlygas, kad tėvai turėtų galimybę mokytis visą gyvenimą ir tuo pačiu metu turėtų darbą ir galėtų sėkmingai derinti profesinį ir šeimos gyvenimą;
4. pakartoja, kad informacinės ir ryšių technologijos (IRT) atlieka svarbų vaidmenį, susijusį mokymusi su visą gyvenimą (būtent nuotoliniu mokymusi), ir svarbu labiau remti kalbų mokymąsi laikantis šių trijų nuostatų: plėtoti vienos ir dviejų kalbų mokymosi principą, specialias kalbų mokymosi programas, skirtas imigrantams, siekiant padidinti jų įdarbinimą ir socialinę integraciją ir pagaliau laikytis kaimyninių šalių kalbų mokymosi politikos pasienio srityse ir skatinti rengti bendras kaimyninių šalių mokymosi programas, nes tai sudaro galimybes kurti naujas darbo vietas;
5. pabrėžia, kad svarbu rengti visų lygių informacinių ir ryšių technologijų kursus, kurie būtų visų mokymo programų dalis, nes tai pagrindinis veiksnys, lemiantis didesnes įsidarbinimo galimybes ir modernios žinių visuomenės plėtrą;
6. pažymi, kad sportas yra puiki socialinės įtraukties priemonė ir padeda ugdyti tokias vertybes, kaip sąžiningumas, solidarumas, pagarba taisyklėms ir komandos dvasia; dėl to, kad esama savanorišku pagrindu įsteigtų organizacijų jis atlieka svarbų vaidmenį sveikatos, švietimo ir kultūros vertybių aspektu;
7. įsitikinęs, kad reikia toliau svarstyti atnaujintą socialinę darbotvarkę, atsižvelgiant į greitą pasaulio ekonomikos pažangos kaitą, nes ji daro didelę įtaką jaunimo galimybėms rasti darbą ir mokytis, taip pat reikia būti lankstesniems neturint jokių užtikrinto darbo garantijų, be to, daugėja iš nuolatinių į laikinuosius perkeliamų darbuotojų ir nepaisoma principų, kuriais grindžiama socialinė Europa;
8. laikosi nuomonės, kad kultūra ir kultūrinė veikla yra pagrindinės socialinės įtraukties priemonės, be to, skatina asmeninį tobulėjimą, visuomenės gėrį ir ugdo talentus;
9. įsitikinęs, kad darbo neturintį žmogų reikia kuo anksčiau pradėti motyvuoti ir skatinti dalyvauti mokymo kursuose, kurie rengiami turintiesiems darbo rinkoje nepaklausias profesijas.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
5.3.2009
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
23
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Maria Badia i Cutchet, Katerina Batzeli, Ivo Belet, Marie-Hélène Descamps, Daniel Petru Funeriu, Milan Gaľa, Claire Gibault, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Adrian Manole, Manolis Mavrommatis, Zdzisław Zbigniew Podkański, Pál Schmitt, Hannu Takkula, Helga Trüpel, Henri Weber
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Gyula Hegyi, Ewa Tomaszewska, Cornelis Visser
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Wolfgang Bulfon, Andres Tarand
13.2.2009
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ
pateikta Užimtumo ir socialinių reikalų komitetui
dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės
( 2008/2330(INI) )
Nuomonės referentė:
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
PASIŪLYMAI
Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas ragina atsakingą Užimtumo ir socialinių reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje
OL C 233 E 2006 9 28, p. 130. ,
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario [...] d. rezoliuciją dėl nediskriminavimo dėl lyties ir kartų solidarumo
Šią dieną priimti tekstai, P6_TA(2009)[...]. ,
A. kadangi EB sutarties 2 straipsnyje teigiama, kad solidarumas ir moterų ir vyrų lygybė yra vienos iš pagrindinių Europos Sąjungos vertybių, o Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų gerbiamos moterų teisės ir kad ekonominiame ir socialiniame gyvenime dalyvautų visi visuomenės nariai,
B. kadangi skurdas – tai žmogaus teisių pažeidimas, o kovai su skurdu reikia teikti pirmenybę, ypatingą dėmesį sutelkiant į moteris, kurioms dėl jų ekonominės priklausomybės (daugelis jų dirba namuose be atlygio), dėl darbo rinkoje vis dar esamų darbo užmokesčio skirtumų ir dėl to, kad vienišų motinų yra daugiau nei vienišų tėvų, ir dėl to, kad moterys sudaro pagyvenusių žmonių daugumą, gresia didesnis skurdo pavojus nei vyrams,
C. kadangi siekiant lyčių lygybės reikia skurdžiai gyvenančioms moterims padėti nugalėti skurdą ir taip sumažinti skurdo perdavimo kitoms kartoms pavojų,
D. kadangi svarbios sritys, pvz., darbo jėgos judumas, žinių judumas, sveikatos priežiūros paslaugų judumas, skirtingai veikia moterų ir vyrų gyvenimus,
1. pabrėžia, kad Komisija pristatė atnaujintą socialinę darbotvarkę, taigi sudarytos tolesnės plėtros galimybės ir nustatytas labiau pritaikytas ir integruotas požiūris į socialinę politiką, sutelkiant dėmesį į užimtumo, lygių galimybių, švietimo, sveikatos apsaugos ir informacinės visuomenės sritis, ir tikisi, kad tai prisidės prie moterų ir vyrų lygybės skatinimo, daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimo ir pastangų įveikti skurdą, diskriminaciją ir socialinę atskirtį;
2. labai apgailestauja dėl to, kad atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje moterų problemų sprendimas nėra įvardytas kaip vienas iš Komisijos prioritetų, ir ragina Komisiją integruoti moterų teisių klausimą į visas pagrindines veiklos sritis, siekiant atsižvelgti į visų veiksmų padarinius moterims ir užtikrinti, kad moterys netaptų nauja išnaudojama 21-ojo amžiaus klase;
3. primena, kad didėja skurdas, daugėja nepatikimų įdarbinimo formų ir didėja skirtumai; ragina valstybes nares rengti strategijas, kurios padėtų grąžinti buvusias darbo užmokesčio ir pensijos tendencijas, nes dėl to būtų teisingiau perskirstomos gėrybės, gerėtų darbuotojų ir pensininkų, ypač moterų, gyvenimo lygis ir būtų padedama atsigauti ekonomikai;
4. ypač apgailestauja dėl to, kad į rinkinį neįtraukta direktyvos dėl vienodo darbo užmokesčio persvarstymas ir lyčių požiūriu neutralaus darbo vertinimo sistema, kurią taikant būtų siekiama mažinti lyčių darbo užmokesčio skirtumus tiek ekonominiuose sektoriuose, tiek tarp jų, ir specialių darbo ir privataus gyvenimo derinimo priemonių;
5. prašo valstybių narių iki 2010 m. patobulinti su lyčių lygybe susijusius teisės aktus, lyčių lygybės aspektą integruoti į visas politikos sritis, kaip reikalaujama Europos bendrijos steigimo sutarties 3 straipsnio 2 dalyje, ir užtikrinti veiksmingą Direktyvos 2002/73/EB dėl vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principo taikymo įsidarbinimo, profesinio mokymo, pareigų paaukštinimo ir darbo sąlygų atžvilgiu perkėlimą ir įgyvendinimą;
6. pabrėžia, kad atsižvelgiant į naujus demografinius sunkumus, geriausias sprendimas siekiant įveikti neigiamas tendencijas – spręsti skurdžiai gyvenančių moterų, kurios neturi lygių ir tinkamų galimybių maitintis, turėti gyvenamąjį būstą, mokytis, gauti atlyginimą ir negali derinti darbo ir privataus gyvenimo, problemas;
7. ragina Komisiją atlikti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikio poveikio, kurį įvairių rūšių judumas daro moterims, tyrimus ir pasiūlyti priemonių, kurios padėtų sušvelninti neigiamus padarinius;
8. mano, kad ES interesai ir vertybės, į kurias įeina ir lyčių lygybė, turi daryti įtaką tarptautiniu lygmeniu priimamiems sprendimams, atsižvelgiant į darbotvarkę dėl tinkamų darbo vietų, būtent dėl pagrindinių teisių ir tarptautinių konvencijų, ypač susijusių su moterų darbu, motinyste ir vaikais ir švietimu, taikymą;
9 . dar kartą patvirtina tai, kad atmeta Tarybos pasiūlytą darbo laiko direktyvos projektą ir ragina šį pasiūlymą atšaukti; be to, ragina Tarybą tvirtai įsipareigoti sutrumpinti darbo laiką nemažinant darbo užmokesčio ir ragina valstybes nares koordinuoti pastangas palaipsniui trumpinti darbo laiką siekiant netrukus jį sumažinti iki 35 valandų per savaitę; mano, kad darbo laiko trumpinimas nemažinant darbo užmokesčio turėtų būti suvokiamas kaip dar vienas būdas kurti darbo vietas, ypač moterims, ir skatinti ekonomiką;
10. mano, kad lankstumo ir užimtumo garantijos turi būti taikomos taip, kad naudos gautų socialiai nuskriaustieji, ypač moterys ir vyresnio amžiaus žmonės, kuriems labiau gresia didelio skurdo pavojus, kaip pabrėžiama Komisijos tyrimuose; siekiant šio tikslo reikia laikytis suderinto požiūrio, atsižvelgiant ne tik į dirbančių moterų ir pensininkių interesus, bet ir į moterų galimybes ir į tai, kad jos aktyvai prisideda prie ekonomikos augimo skatinimo;
11. pabrėžia, kad reikia numatyti naujų paskatų, kad gerėtų galimybės derinti šeimos ir profesinį gyvenimą užtikrinant moterims įvairiausių socialinių paslaugų teikimą;
12. pabrėžia, kad krizės ir jos padarinių nebus įmanoma įveikti, jei nebus didinama visuotinė gerovė; prašo valstybių narių stiprinti valstybės socialines funkcijas ir socialinės apsaugos sistemas, didinti valstybės investicijas į infrastruktūrą, ypač vaikų lopšeliuose ir senelių namuose, parengti tokią būstų politiką, kuri padėtų užtikrinti visų teisę į būstą, apsaugoti ir plėtoti viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas ir tobulinti viešųjų mokyklų sistemą;
13. mano, kad siekiant naujo socialinio teisingumo modelio ir ekonominės nepriklausomybės, visų pirma reikia didinti mažus tam tikrų profesijų, kurias dažniausiai renkasi moterys, atlyginimus;
14. pabrėžia, kad švietimas yra svarbi socialinės politikos dalis; pabrėžia, kad reikia sudaryti sąlygas jaunimui gauti kokybišką išsilavinimą, siekiant panaikinti ankstyvo pasitraukimo iš švietimo sistemos reiškinį; be to, pabrėžia skubų poreikį kovoti su mokyklų segregacija visoje ES; be to, jaunuoliams, ypač mergaitėms ir moterims, turi būti teikiama informacija apie jiems sudarytas švietimo ir mokymo galimybes; ragina Komisiją žengti dar vieną žingsnį visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje rengiant priemones, kuriomis būtų skatinama vyrų ir moterų lygybė, pvz., padedant ugdyti naujus įgūdžius (pvz., naudojimosi naujomis technologijomis), siekiant suteikti moterims galimybių vėl integruotis į darbo rinką;
15. ragina toliau plėtoti dialogą su socialiniais partneriais, kad gerėtų tėvystės atostogų sąlygos; teigiamai vertina naująjį Komisijos pasiūlymą dėl motinystės atostogų ir savarankiškai dirbančiųjų teisių; pabrėžia, kad reikia užtikrinti moterims galimybes vėl integruotis į darbo rinką, taigi ragina Komisiją veiksmingai imtis šios veiklos;
16 . pabrėžia moterų, tiek kaip darbdavių, tiek kaip darbuotojų, dalyvavimo darbo rinkoje svarbą siekiant ES tikslų užimtumo ir socialinių reikalų srityje, būtent socialinės įtraukties, augimo ir gerovės; pabrėžia, kad moterims reikia suteikti galimybių tobulinti įgytą kvalifikaciją ir pasinaudoti savo išsilavinimu ir profesiniu pasirengimu; vis dėlto pabrėžia, kad reikia moterims suteikti galimybių rinktis, nes tai padėtų geriau organizuoti jų šeiminį ir privatų gyvenimą;
17. ragina Komisiją aktyviai skatinti moterų verslumą, kuris padėtų joms geriau derinti šeiminį ir profesinį gyvenimą; ragina Komisiją siūlomuose teisės aktuose užtikrinti lankstumą siekiant išvengti administracinių ar finansinių kliūčių, kurios galėtų trukdyti moterų verslumo iniciatyvoms;
18. mano, jog vien to, kad asmuo turi darbą, nepakanka siekiant įveikti didelį skurdą, taip pat mano, kad daugiau moterų nei vyrų gauna mažesnį darbo užmokestį, ypač dėl profesinės atskirties, be to, mano, kad dažnai socialinė parama nepadeda apsisaugoti nuo didelio skurdo;
19. ragina Komisiją atnaujintą socialinę darbotvarkę derinti su kitomis iniciatyvomis, pvz., Europos lyčių lygybės paktu, Europos jaunimo paktu ir Europos aljansu už šeimą, siekiant socialiai pažeidžiamoms grupėms suteikti geresnių galimybių gauti socialinių išmokų;
20. pabrėžia, kad didelio skurdo ir su juo susijusios socialinės atskirties negalima suvokti tik kaip skaičiais grindžiamų ekonomikos terminų, bet juos reikia taip pat vertinti žmogaus ir piliečių teisių požiūriu; pripažįsta, kad laisvo kapitalo ir prekių judėjimo principas savaime nepadeda panaikinti skurdo ir nuolatinio skurdo (ypač, kai jis tęsiasi) ir kad dėl didelio skurdo netenkama galimybių ir jis trukdo iš tikrųjų dalyvauti bendruomenės gyvenime, taigi skurstantys asmenys tampa abejingi savo aplinkai;
21. ragina visais sprendimų priėmimo proceso lygmenimis glaudžiai bendradarbiauti su skurdžiausiai gyvenančiomis moterimis ir jų šeimomis, kad jų patirtimi būtų pasinaudota rengiant priemones ir siūlant būdus, kuriais būtų veiksmingai kovojama su nuolatiniu skurdu ir dėl jo atsirandančia socialine atskirtimi; kad būtų sudarytos tokio bendradarbiavimo galimybės, ragina visas atitinkamas institucijas pritaikyti atvirąjį koordinavimo metodą ir atnaujintos socialinės darbotvarkės veiklos sistemą prie labai skurdžiai gyvenančių moterų poreikių;
22. ragina valstybes nares įgyvendinant atnaujintą socialinę darbotvarkę parengti papildomų pagalbos priemonių, visų pirma skirtų moterims, kurios dirba ir yra vienišos ar daugiavaikės motinos, kad jos galėtų rasti darbą lanksčiu darbo grafiku ir atlikti joms daugiau tenkančių šeimos pareigų;
23. išreiškia pagarbą kasdienei skurdžiausiai gyvenančių moterų kovai su skurdu ir palankiai vertina piliečių, kurie joms padeda ir jas remia, savanorišką darbą, kuriuo jie labai prisideda prie atnaujintos socialinės darbotvarkės įgyvendinimo; taip pat palankiai vertina tarptautinių nevyriausybinių organizacijų (NVO), pvz., „Caritas internationalis“ ar „ATD Quart Monde“ darbą ir jų ilgalaikį įsipareigojimą, remti skurdžiausius gyventojus ir Europos socialinio sektoriaus NVO tinklus;
24. ragina atsakingas institucijas visais sprendimų dėl atnaujintos socialinės darbotvarkės įgyvendinimo priėmimo lygmenimis priimti tokią pačią skurdo apibrėžtį, kaip ta, kurią Europos Parlamentas priėmė visose savo rezoliucijose dėl pagrindinių teisių Europos Sąjungoje, būtent: vieno ar daugiau saugumo elementų (ypač darbo išsaugojimo), kurie suteikia galimybių asmenims ir šeimoms atlikti savo profesines, šeimines ir socialines pareigas ir naudotis pagrindinėmis teisėmis, nepatikimumas ar stoka. Dėl šio nepatikimumo ir stokos atsirandantis nesaugumas gali būti įvairaus dydžio ir turėti įvairaus masto ir galutinių padarinių. Kai nesaugumas paliečia kelias gyvenimo sritis, kai jis tampa nuolatinis, kai jis trukdo asmeniui vykdyti savo pareigas ir kovoti už savo teises, dėl nesaugumo galima labai nuskursti;
25. ragina Komisiją atnaujintą socialinę darbotvarkę derinti su kitomis iniciatyvomis, pvz., Europos lyčių lygybės paktu, Europos jaunimo paktu ir Europos aljansu už šeimą, siekiant socialiai pažeidžiamoms grupėms suteikti geresnių galimybių gauti socialinių išmokų;
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
10.2.2009
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
18
0
5
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Edit Bauer, Hiltrud Breyer, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Lissy Gröner, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Astrid Lulling, Doris Pack, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Zita Pleštinská, Anni Podimata, Christa Prets, Teresa Riera Madurell, Eva-Riitta Siitonen, Eva-Britt Svensson, Britta Thomsen, Anna Záborská
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Gabriela Creţu, Ana Maria Gomes, Donata Gottardi, Elisabeth Jeggle, Maria Petre
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
31.3.2009
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
38
2
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jan Andersson, Edit Bauer, Iles Braghetto, Philip Bushill-Matthews, Alejandro Cercas, Derek Roland Clark, Jean Louis Cottigny, Jan Cremers, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Richard Falbr, Joel Hasse Ferreira, Roger Helmer, Stephen Hughes, Ona Juknevičienė, Jean Lambert, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Juan Andrés Naranjo Escobar, Csaba Őry, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Elisabeth Schroedter, José Albino Silva Peneda, Jean Spautz, Gabriele Stauner, Ewa Tomaszewska, Anne Van Lancker
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Jean Marie Beaupuy, Gabriela Creţu, Donata Gottardi, Richard Howitt, Rumiana Jeleva, Magda Kósáné Kovács, Jamila Madeira, Adrian Manole, Csaba Sógor
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Jean-Pierre Audy, Vasilica Viorica Dăncilă
