A7-0083/2011
23.3.2011
PRANEŠIMAS
dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje
(2010/2289(INI))
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas
Pranešėja: Sandra Kalniete
PE 456.686v03-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................12
Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ....................................16
Teisės reikalų komiteto NUOMONĖ.........................................................................20
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................24
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje
( 2010/2289(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas, siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos. 50 pasiūlymų, kaip pagerinti bendrą darbą, verslą ir prekybą“ ( COM(2010)0608 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ ( COM(2010)2020 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendroji rinka XXI a. Europai“ ( COM(2007)0724 ) ir susijusį Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Bendroji rinka. Pasiekimų apžvalga“ ( SEC(2007)1521 ),
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl vienos bendros rinkos peržiūros
OL C 187E, 2008 7 27, p. 80. ir į Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Bendrosios rinkos apžvalga: dar vieneri metai“ ( SEC(2008)3064 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Sumanus reguliavimas Europos Sąjungoje“ ( COM(2010)0543 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos 27-ąją metinę ES teisės taikymo kontrolės ataskaitą ir į susijusį Komisijos tarnybų darbo dokumentą „Padėtis įvairiuose sektoriuose“ ( SEC(2010)1143 ),
– atsižvelgdamas į 2009 m. birželio 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl priemonių, skirtų bendrosios rinkos veikimui gerinti (C(2009)4728),
– atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl Bendrosios rinkos akto,
– atsižvelgdamas į profesoriaus Mario Monti pranešimą Komisijai dėl bendrosios rinkos atgaivinimo,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0186 . ,
– atsižvelgdamas į vidaus rinkos rezultatų suvestinę Nr. 21 (2010) ir į savo 2010 m. kovo 9 d.
OL C 349 E, 2010 12 22, p. 25. ir 2008 m. rugsėjo 23 d.
OL C 8E, 2010 1 14, p. 7. rezoliucijas dėl vidaus rinkos rezultatų suvestinės,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Rezultatų siekianti Europa – Bendrijos teisės taikymas“ ( COM(2007)0502 ),
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 258–260 straipsnius,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 7, 10 ir 15 straipsnius,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto bei Teisės reikalų komiteto nuomones ( A7-0083/2010 ),
A. kadangi norint atnaujinti bendrosios rinkos projektą reikia aktyvios visų piliečių, Europos institucijų, valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių paramos,
B. kadangi siekiant užsitikrinti aktyvią visų suinteresuotųjų subjektų paramą svarbu, kad vykstant konsultacijoms ir dialogui su Komisija, taip pat ekspertų grupėse, būtų užtikrinamas veiksmingas pilietinės visuomenės ir MVĮ atstovavimas,
C. kadangi tinkamas įvairių ES institucijų konsultacijų ir pranešimų (strategijos „Europa 2010“, 2010 m. ES pilietybės ataskaitos, integruotos pramonės politikos, Europos skaitmeninės darbotvarkės, M. Monti pranešimo, Parlamento rezoliucijos dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo, F. Gonzaleso ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimų bei kt.) platinimas, formulavimas ir tvarkymas ypač svarbus siekiant sėkmingai atnaujinti bendrosios rinkos projektą;
D. kadangi vis dar egzistuoja didelis atotrūkis tarp bendrosios rinkos taisyklių ir praktinės naudos, kurią piliečiai ir verslas galėtų gauti jas taikydami,
E. kadangi neperkeltų į nacionalinę teisę ES teisės aktų vidurkis siekia 1,7 %, atsižvelgiant į tuos atvejus, kai direktyvos perkėlimo laikotarpis neatitinka nustatyto termino ir kai Komisija pradėjo pažeidimo tyrimo procedūrą dėl neatitikimo,
I. Įžanga
1. palankiai ir susidomėjęs vertina Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“ ir jo trečią skyrių, kuriame siūloma taikyti visuotinį požiūrį siekiant atkurti įmonių ir piliečių pusiausvyrą bendrojoje rinkoje ir sustiprinti sprendimo priėmimo proceso demokratiškumą ir skaidrumą; pabrėžia, kad taikant šį požiūrį siekiama užtikrinti kuo daugiau pasiūlymų, pateiktų trijose komunikato dalyse, pusiausvyros;
2. mano, kad visi trys komunikato skyriai yra vienodai svarbūs ir tarpusavyje susieti, todėl turėtų būti nagrinėjami taikant nuoseklų požiūrį ir neatskiriant vieno nuo kito nagrinėjamų klausimų;
3. ragina Komisiją ir Tarybą sustiprinti holistinį požiūrį į bendrosios rinkos projekto atnaujinimą, integruojant bendrosios rinkos prioritetus į visas politikos sritis, kurios labai svarbios siekiant bendrosios rinkos, kuri atitiktų Europos piliečių, vartotojų ir verslo interesus;
4. mano, kad Europos ekonomikos valdysena, strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimas ir bendrosios rinkos projekto atnaujinimas yra vienodai svarbūs siekiant atgaivinti Europos ekonomiką, todėl turėtų būti vertinami kartu;
5. mano, jog nevaržoma kliūčių ir konkurencinga bendroji rinka turėtų būti sukurta siekiant užtikrinti konkrečią naudą darbuotojams, studentams, pensininkams ir apskritai piliečiams bei verslo subjektams, ypač MVĮ, jų kasdieniame gyvenime;
6. ragina Komisiją paskelbti Bendrosios rinkos akto įgyvendinimo tvarkaraštį ir reguliariai skelbti konkrečią pažangą siekiant atkreipti ES visuomenės dėmesį į tai, kad jis įgyvendinamas, ir nurodyti jo naudą;
II. Bendras vertinimas
Politinės lyderystės ir partnerystės stiprinimas
7. yra įsitikinęs, kad vienas iš didžiausių bendrosios rinkos projekto atnaujinimo iššūkių – užtikrinti politinę lyderystę, įsipareigojimus ir koordinavimą; mano, kad atnaujinant bendrosios rinkos projektą nepaprastai svarbus visapusiškas aukščiausio politinio lygio vadovavimas;
8. siūlo, kad Komisijos pirmininkui būtų suteikti įgaliojimai koordinuoti ir prižiūrėti bendrosios rinkos projekto atnaujinimą glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos pirmininku ir valstybių narių kompetentingomis valdžios institucijomis; ragina Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkus atidžiai koordinuoti atitinkamus savo veiksmus, kuriais siekiama skatinti Sąjungos ekonomikos augimą, konkurencingumą, socialinę rinkos ekonomiką ir tvarumą;
9. pabrėžia padidėjusį Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmenį pagal Lisabonos sutartį; ragina sustiprinti Parlamento vaidmenį bendrosios rinkos teisėkūros procese; ragina nacionalinius parlamentus įtraukti bendrosios rinkos taisykles į visą teisėkūros ciklą ir dalyvauti bendroje su Europos Parlamentu veikloje siekiant užtikrinti geresnę dviejų parlamentinių lygmenų sąveiką;
10. teigiamai vertina Komisijos ketinimą dialogui ir partnerystei skirti svarbiausią vietą atnaujintoje bendrojoje rinkoje ir ragina didinti visų suinteresuotųjų šalių pastangas siekiant užtikrinti, kad šis ketinimas būtų praktiškai įgyvendintas ir kad bendroji rinka galėtų atlikti savo vaidmenį skatinant augimą ir labai konkurencingą rinkos ekonomiką;
11. ragina Komisiją bendradarbiaujant su pirmininkaujančia valstybe nare kasmet rengti bendrosios rinkos forumą, kuriame dalyvautų ES institucijoms, valstybėms narėms, pilietinei visuomenei ir verslo organizacijoms atstovaujančios suinteresuotosios šalys, siekiant vertinti bendrosios rinkos atnaujinimo pažangą, keistis geriausios praktikos pavyzdžiais ir spręsti Europos piliečiams labiausiai rūpimus klausimus; ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant nustatyti 20 su bendrąja rinka susijusių didžiausią nepasitenkinimą ir nusivylimą keliančių šaltinių, su kuriais susiduria piliečiai; siūlo, kad Komisija galėtų pasinaudoti bendrosios rinkos forumu siekdama pristatyti šias problemas ir pateikti atitinkamus sprendimus;
12. ragina valstybių narių vyriausybes prisiimti atsakomybę už bendrosios rinkos projekto atnaujinimą; palankiai vertina valstybių narių iniciatyvas optimizuoti būdus, kuriais jos sprendžia su bendrosios rinkos direktyvomis susijusius klausimus, t.y. koordinavimo gerinimą, paskatų sistemų kūrimą ir politinės direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę svarbos didinimą; mano, kad svarstant naujų teisės aktų prioritetus itin svarbu didinti dėmesį ir paskatas siekiant, kad bendrosios rinkos teisės aktai būtų laiku ir teisingai perkeliami į nacionalinę teisę, tinkamai taikomi ir geriau vykdomi;
13. pažymi, kad bendrosios rinkos taisykles dažnai įgyvendina vietos ir regioninės valdžios institucijos; pabrėžia, jog reikia, kad regioninės ir vietos valdžios institucijos labiau prisidėtų kuriant bendrąją rinką, laikydamosi subsidiarumo ir partnerystės principų ir dalyvaudamos visuose sprendimų priėmimo etapuose; siekdamas pabrėžti šį decentralizuotą požiūrį, siūlo kiekvienoje valstybėje narėje parengti „Vietos ir regionų valdžios institucijų teritorinį paktą dėl strategijos „Europa 2020“ siekiant užtikrinti didesnę atsakomybę įgyvendinant strategiją „ES 2020“;
14. mano, kad taikant gerą bendrosios rinkos valdymą būtina atsižvelgti į dviejų Europos lygmens patariamųjų institucijų, t. y. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto, bei socialinių partnerių vaidmenį;
15. pabrėžia, kad dialogas su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene yra itin svarbus siekiant grąžinti pasitikėjimą bendrąja rinka; tikisi iš Komisijos naujų ir drąsių idėjų, kaip iš tikrųjų pagerinti šį dialogą; reikalauja, kad rengiant visus bendrosios rinkos teisės aktus, kurie turi įtakos darbo rinkai, būtų įtraukti socialiniai partneriai ir su jas būtų konsultuojamasi;
16. palankiai vertina Komisijos siekį intensyvinti atvirą, skaidrų ir reguliarų dialogą su pilietine visuomene;
17. ragina Komisiją paskelbti žaliąją knygą dėl ES institucijų konsultacijų su atstovaujančiomis asociacijomis ir pilietine visuomene užtikrinant, kad šio konsultacijos būtų plačios, grindžiamos dialogu ir duotų papildomos naudos vykdant siūlomą politiką;
18. ragina Komisiją kuo labiau pritaikyti dialogą ir ryšius prie paprastų piliečių poreikių, pavyzdžiui, užtikrinti, kad visos viešos Komisijos konsultacijos būtų teikiamos visomis oficialiomis ES kalbomis arba kad kalba būtų vartojama tokiu būdu, jog ją suprastų ir paprastas pilietis;
19. ragina Komisiją pradėti informacinę ir švietimo kampaniją apie bendrosios rinkos esmę ir nustatytus tikslus, kad būtų padidintas rinkos dinamiškumas ir atsižvelgta į socialinės ir teritorinės sanglaudos aspektus; pabrėžia, kad vykdant šią ryšių kampaniją kiekvieną pilietį, darbininką ir vartotoją būtina skatinti daugiau dalyvauti (ir užtikrinti geresnius gebėjimus dalyvauti) kuriant konkurencingą, teisingą ir subalansuotą rinką;
20. mano, kad naujų Web 2.0 bendradarbiavimo priemonių ir metodų naudojimas užtikrina galimybę sukurti atviresnę, atsakingesnę, operatyvesnę ir veiksmingesnę bendrosios rinkos valdyseną;
Bendrosios rinkos reguliavimas
21. mano, kad pavienių valstybių narių iniciatyvos negali būti veiksmingos be koordinuotų veiksmų ES lygmeniu, todėl itin svarbu, kad Europos Sąjunga turėtų vieną stiprią poziciją ir imtųsi bendrų veiksmų; laikosi nuomonės, kad solidarumas, kuriuo grindžiamas europinis socialinės ekonomikos modelis, ir nacionalinių sprendimų koordinavimas buvo itin svarbūs siekiant išvengti atskirų valstybių narių trumpalaikių protekcionistinių priemonių; išreiškia susirūpinimą, kad vėl atsiradus nacionalinio lygmens ekonominiam protekcionizmui bendroji rinka greičiausiai būtų suskaidyta ir sumažėtų konkurencingumas, todėl to reikia išvengti; yra susirūpinęs, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali būti naudojama protekcionistinių priemonių įvairiose valstybėse narėse atnaujinimui pagrįsti, nors ekonominio nuosmukio sąlygomis, priešingai, reikėtų taikyti bendrus apsaugos mechanizmus;
22. mano, kad pažanga vidaus rinkoje neturėtų remtis mažiausiuoju bendru vardikliu; taigi ragina Komisiją imtis vadovauti ir pateikti ryžtingus pasiūlymus; ragina valstybes nares naudoti tvirtesnio bendradarbiavimo metodą srityse, kuriose 27 valstybėms narėms susitarti neįmanoma; pažymi, kad kitos valstybės vėliau galėtų prisijungti prie šių novatoriškų iniciatyvų;
23. mano, kad bendrosios rinkos veiksmingumas ir teisėtumas bendrai nukenčia dėl bendrosios rinkos valdysenos sudėtingumo;
24. mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti ES teisės aktų kokybei ir aiškumui, siekiant padėti valstybėms narėms taikyti bendrosios rinkos taisykles;
25. mano, kad reglamentų rengimas vietoj direktyvų atitinkamais atvejais galėtų padėti kurti aiškesnę reguliavimo aplinką ir sumažinti vykdymo išlaidas, susijusias su perkėlimu į nacionalinę teisę; ragina Komisiją parengti tikslingesnį teisėkūros priemonių parinkimo, kuris priklausytų nuo nuostatų, kurios turės būti įgyvendintos, teisinių ir dalykinių ypatybių, metodą, atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus;
26. ragina Komisiją ir Tarybą dėti daugiau pastangų įgyvendinant pažangaus reglamentavimo strategiją, kad būtų galima toliau gerinti reglamentavimo kokybę visapusiškai atsižvelgiant į subsidiarumo ir proporcingumo principus;
27. ragina Komisiją tęsti nepriklausomo teisės aktų ex-ante ir ex-post vertinimo procesą, kuriame dalyvautų suinteresuotieji subjektai, siekiant pagerinti teisėkūros veiksmingumą;
28. siūlo, kad Komisija susistemintų ir patobulintų MVĮ tyrimą, atsižvelgdama į įvairias jų situacijas, kad būtų galima įvertinti teisėkūros pasiūlymų poveikį šioms įmonėms;
29. mano, kad atitikties lentelės padeda užtikrinti geresnį bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę ir labai palengvina jų taikymo užtikrinimą; ragina valstybes nares sukurti ir viešai paskelbti bendrosios rinkos teisės aktams skirtas atitikties lenteles; pabrėžia, kad ateityje Parlamentas gali neįtraukti pranešimų dėl su Taryba suderintų kompromisinių tekstų į plenarinės sesijos darbotvarkę, jei nenumatomos nuostatos dėl atitikties lentelių;
Administracinis koordinavimas, problemų sprendimo mechanizmai ir informavimas
30. pritaria pasiūlymams dėl Bendrosios rinkos akto, kuriais siekiama plėtoti tolesnį valstybių narių bendradarbiavimą administravimo srityje, įskaitant vidaus rinkos informacinės sistemos išplėtimą, kad ji apimtų kitas atitinkamas teisės aktų sritis, atsižvelgiant į sistemos saugumą ir tinkamumą naudoti; ragina Komisiją remti valstybes nares rengiant mokymus ir konsultuojant;
31. mano, kad galima būtų įtraukti vietos ir regionines valdžios institucijas į vidaus rinkos informacinės sistemos vystymo ir plėtros procesus, prieš tai kruopščiai įvertinus naudą ir problemas, kurių gali kilti išplečiant šią sistemą;
32. pabrėžia, kad labai svarbu gerinti komunikaciją ir išplėsti bendrosios rinkos informacinę sistemą, kadangi tai būtina siekiant visų pirma MVĮ teikti aiškią informaciją apie vidaus rinką;
33. palankiai vertina Komisijos ketinimą bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant konsoliduoti ir stiprinti neoficialias problemų sprendimo priemones, kaip antai SOLVIT, ES bandomuosius projektus ir Europos vartotojų centrus; ragina Komisiją parengti gaires įvairių problemų sprendimo priemonių plėtojimo ir sąsajų klausimais, kad būtų galima užtikrinti veiksmingumą, patogų naudojimą ir išvengti nereikalingo dubliavimosi; ragina valstybes nares numatyti atitinkamus išteklius problemų sprendimo priemonėms;
34. ragina Komisiją toliau plėtoti ir viešinti interneto svetainę „Jūsų Europa“, kad joje būtų teikiama viena bendra prieiga prie visos informacijos ir visų pagalbos paslaugų, kurių reikia piliečiams ir įmonėms, kad galėtų bendrojoje rinkoje pasinaudoti savo teisėmis;
35. ragina valstybes nares paversti Paslaugų direktyvoje nurodytus kontaktinius centrus į patogius naudoti ir lengvai prieinamus e. valdžios centrus, kuriuose įmonės galėtų lengvai gauti visą reikalingą informaciją atitinkamomis ES kalbomis, tvarkyti formalumus ir atlikti būtinus veiksmus elektroninėmis priemonėmis, kad galėtų teikti paslaugas atitinkamoje valstybėje narėje;
36. pripažįsta svarbų tarnybos EURES vaidmenį palengvinant laisvą darbuotojų judėjimą Sąjungoje ir užtikrinant glaudų nacionalinių įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimą; ragina valstybes nares plėsti visuomenės žinias apie šią naudingą tarnybą siekiant, kad daugiau ES piliečių galėtų visapusiškai pasinaudoti užimtumo galimybėmis visoje ES;
37. ragina nacionalinius parlamentus, regionų ir vietos valdžios institucijas bei socialinius partnerius aktyviai dalyvauti informuojant apie bendrosios rinkos privalumus;
Taisyklių perkėlimas į nacionalinę teisę ir taikymo užtikrinimas
38. ragina Komisiją pasinaudoti visais pagal Sutartis suteiktais įgaliojimais, kad Europos piliečių, vartotojų ir įmonių labui būtų pagerintas bendrosios rinkos taisyklių perkėlimas į nacionalinę teisę, taikymas ir taikymo užtikrinimas; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant, kad bendrosios rinkos taisyklės būtų visapusiškai ir teisingai taikomos;
39. mano, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūra išlieka pagrindine bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo priemone, bet pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti papildomas priemones, kurioms reikia mažiau laiko ir kurios yra mažiau sudėtingos;
40. ragina Komisiją atsispirti bet kokiai politinei įtakai ir nedelsiant pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras, kai nepavyksta pasiekti rezultatų taikant ikiteisminio problemų sprendimo mechanizmą;
41. pažymi, kad Teisingumo Teismo pastarojo meto praktika suteikia Komisijai naujų galimybių taikyti procedūrą dėl valstybių narių daromų bendrosios rinkos taisyklių „bendrų ir sistemingų pažeidimų“;
42. ragina Komisiją visapusiškai pasinaudoti pakeitimais, numatytais SESV 260 straipsniu, kuriais supaprastinamas ir paspartinamas finansinių nuobaudų taikymas, kai vykdoma pažeidimų nagrinėjimo procedūra;
43. mano, kad Komisija turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį užtikrinant bendrosios rinkos taisyklių taikymą vykdydama labiau sistemingą ir savarankišką stebėseną siekiant pagreitinti pažeidimų nagrinėjimo procedūras;
44. apgailestauja, kad pernelyg daug pažeidimų nagrinėjimo procedūrų ilgai užtrunka, kol jos yra užbaigiamos ar pateikiamos Teisingumo Teismui; prašo Komisijos nustatyti 12 mėnesių ribą kaip didžiausią vidutinį pažeidimų nagrinėjimo nuo bylos pradžios iki paraiškos Teisingumo Teismui pateikimo terminą; labai apgailestauja, kad šios procedūros neturi tiesioginio poveikio ES piliečiams ar gyventojams, kurie gali būti nepakankamo ES teisės aktų vykdymo užtikrinimo aukos;
45. prašo Komisijos geriau ir skaidriai informuoti apie vykdomas pažeidimo nagrinėjimo procedūras;
46. ragina Komisiją pasiūlyti terminą, per kurį valstybės narės turėtų įvykdyti Teisingumo Teismo nutarimus;
47. pritaria Komisijos iniciatyvoms toliau tobulinti alternatyvią ginčų sprendimo (ADR) priemonę siekiant vartotojams ir įmonėms suteikti galimybę greitai ir veiksmingai pasinaudoti nebrangiu neteisminiu ginčų sprendimo būdu iškilus ginčui šalies viduje ar tarpvalstybinio pobūdžio ginčui dėl pirkimo internetu ir ne internetu; palankiai vertina Komisijos pradėtas konsultacijas, pabrėžia, kad piliečius reikia geriau informuoti apie alternatyvios ginčų sprendimo priemonės buvimą;
48. ragina Komisiją taip pat skirti dėmesį ginčų prevencijai, pvz., taikant griežtesnes priemones, kurios užkirstų kelią nesąžiningai komercinei veiklai;
49. palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti viešąsias konsultacijas dėl Europos pozicijos kolektyvinio žalos atlyginimo klausimu ir prieštarauja tam, kad būtų pradėta taikyti kolektyvinio žalos atlyginimo sistema pagal JAV modelį, kuriam būdingos stiprios ekonominės paskatos teikti teismams nepagrįstas bylas;
50. pažymi, kad teikiant bet kokį pasiūlymą dėl kolektyvinio žalos atlyginimo už konkurencijos teisės pažeidimus turi būti atsižvelgta į Parlamento nuomonę, išreikštą 2009 m. kovo 26 d. rezoliucijoje dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl ES antimonopolinių taisyklių pažeidimo; primygtinai reikalauja, kad Parlamentas dalyvautų priimant tokį teisės aktą pagal įprastą teisėkūros procedūrą, ir ragina Komisiją plačiau apsvarstyti būtiniausius standartus, susijusius su teise į žalos, kuri padaroma pažeidus Sąjungos teisę, atlyginimą;
Stebėjimas, vertinimas ir modernizavimas
51. pritaria tikslingam ir įrodymais pagrįstam rinkos stebėjimo ir vertinimo metodui; ragina Komisiją ir toliau plėtoti rinkos stebėjimo priemones, kaip antai, Paslaugų direktyvoje numatytas įspėjimo mechanizmas, gerinant metodiką, rodiklius ir duomenų rinkimą ir kartu laikantis praktiškumo ir ekonomiškumo principų;
52. atkreipia dėmesį į būtinybę greičiau ir aiškiau įvertinti visų bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimo valstybėse narėse padėtį;
53. pabrėžia, jog Paslaugų direktyvoje numatytas savitarpio vertinimas – tai naujoviškas kolegialaus spaudimo taikymo būdas siekiant pagerinti taisyklių perkėlimo į nacionalinę teisę kokybę; pritaria tam, kad, jei tikslinga, savitarpio vertinimas būtų atliekamas kitose srityse, pvz., laisvo prekių judėjimo srityje;
54. skatina valstybes nares reguliariai persvarstyti nacionalines taisykles ir procedūras, kurios turi poveikį laisvam paslaugų ir prekių judėjimui, siekiant supaprastinti ir modernizuoti nacionalines taisykles ir pašalinti besidubliuojančias nuostatas; mano, kad nacionalinių teisės aktų, taikomų įgyvendinant Paslaugų direktyvą, tikrinimo procesas galėtų būti veiksminga priemonė ir kitose srityse siekiant pašalinti besidubliuojančias nuostatas ir nepagrįstas nacionalines kliūtis laisvam judėjimui;
55. ragina Komisiją remti pastangas, dedamas viešajame sektoriuje siekiant imtis naujoviškų metodų, naudoti naujas technologijas ir procedūras ir skleisti geriausią praktiką viešojo administravimo srityje, nes taip sumažinama biurokratija ir skatinama politika, pagal kurią dėmesys skiriamas piliečiams;
III . Svarbiausi prioritetai
56. prašo, kad kiekviena Europos Vadovų Tarybos pavasario sesija būtų skiriama bendrosios rinkos būklei įvertinti remiantis stebėsenos procesu;
57. ragina Komisiją paskelbti žaliąją knygą, skirtą ES institucijų konsultacijų su atstovaujančiomis asociacijomis ir pilietine visuomene gairėms, užtikrinant, kad šios konsultacijos būtų plačios, grindžiamos dialogu, skaidrios ir duotų papildomos naudos vykdant siūlomą politiką;
58. ragina valstybes nares sukurti ir viešai paskelbti bendrosios rinkos teisės aktams skirtas atitikties lenteles;
59. ragina valstybes nares iki 2012 m. pabaigos sumažinti bendrosios rinkos direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę deficitą iki 0,5 proc. neperkeltų perkeltų teisės aktų atveju ir iki 0,5 proc. sumažinti neteisingai perkeltų teisės aktų kiekį;
60. ragina Komisiją iki 2011 m. pabaigos pateikti teisėkūros pasiūlymą dėl ES alternatyvių ginčų sprendimo priemonių naudojimo ir pabrėžia, kad svarbu greitai priimti šį pasiūlymą;
61. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
AIŠKINAMOJI DALIS
Politinio vadovavimo ir partnerystės stiprinimas
Pranešėja mano, kad vienas didžiausių bendrosios rinkos projekto atgaivinimo iššūkių – užtikrinti politinį vadovavimą, įsipareigojimus ir koordinavimą. 50 pasiūlymų dėl bendrosios rinkos atgaivinimo apima daug sričių, kurios yra iš esmės susijusios su kelių Komisijos narių kompetencija ir patenka į įvairių Europos Parlamento komitetų kompetencijos sritį. Taryboje Bendrosios rinkos aktas suskaidomas ir patenka į skirtingos sudėties tarybas, kurių vaidmuo ir veiksmingumas labai skiriasi. Nacionalinės institucijos taip pat labai skiriasi savo sudėtimi ir organizavimo principais.
Pranešėja mano, kad 2010 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadose dėl bendrosios rinkos siūlomas Konkurencingumo tarybos vaidmens padidinimas yra būtina, tačiau nepakankama sąlyga siekiant užtikrinti politinį vadovavimą, įsipareigojimus ir koordinavimą.
Pranešėja mano, kad atnaujinant bendrosios rinkos projektą nepaprastai svarbus aukščiausio politinio lygio vadovavimas. Todėl ji siūlo, kad Europos Vadovų Tarybos pirmininkui būtų suteikti įgaliojimai koordinuoti ir prižiūrėti bendrosios rinkos projekto atnaujinimą glaudžiai bendradarbiaujant su Komisijos pirmininku. Kiekviena Europos Vadovų Tarybos pavasario sesija turėtų būti skiriama bendrosios rinkos būklei įvertinti, remiantis stebėsenos procesu, kurio metu būtų vertinami tarpinių rodiklių pasiekimo rezultatai. Turėdama tai mintyje, pranešėja pastebi, kad ES pirmininkaujanti Vengrija jau planuoja pirmąjį tokį Europos Vadovų Tarybos posėdį konkretaus sektoriaus klausimais 2011 m. vasario mėn.
ES pirmininkaujanti Vengrija planuoja Europos Vadovų Tarybos aukščiausiojo lygio susitikimą dėl ES energetikos politikos.
Pranešėja įsitikinusi, kad valstybių narių parama ir įsipareigojimai taip pat bus nepaprastai svarbūs atnaujinant bendrosios rinkos projektą. Ji palankiai vertina valstybes nares už dedamas pastangas gerinti bendrosios rinkos taisyklių perkėlimą į nacionalinę teisę ir taikymą. Tokia geriausia praktika yra periodinių perkėlimo į nacionalinę teisę įvertinimų sistemų taikymas, kontaktinių centrų įvairiose ministerijose sistemos ir įspėjimo, kad baigiasi perkėlimo į nacionalinę teisę terminas, sistemų įdiegimas.
Pranešėja atkreipia dėmesį, kad prieš paskelbiant direktyvą valstybės narės gali imtis įvairių priemonių, kad palengvintų perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą. Tokios priemonės yra, pvz., perkėlimo į nacionalinę teisę planų parengimas iškart po to, kai priimamas politinis susitarimas, išankstinis kompetencijos nustatymas ir (arba) poveikio teisėkūros aspektu analizė, reguliarus už derybas atsakingų ir su perkėlimu į nacionalinę teisę ir parlamento dalyvavimu ankstyvuose derybų dėl Europos teisės aktų susijusių departamentų keitimasis informacija, kurie gali padėti palengvinti teisės akto perkėlimą į nacionalinę teisę, kai tik jis priimamas.
Pranešėja taip pat mano, jog valstybės narės turėtų nustatyti savo pačių prioritetus ir parengti savo pačių darbotvarkę pagal bendrosios rinkos projekto prioritetus, kad prisiimtų tikrą atsakomybę už bendrosios rinkos projektą.
Pranešėja mano, kad Komisijos siūlomą partnerystės metodą reikėtų stiprinti dviem elementais.
Pirma, ji mano, kad partnerystę su vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis reikia plėtoti ne tik vykdant sanglaudos politiką, bet ir bendrosios rinkos politiką. Bendrosios rinkos taisykles dažnai įgyvendina ir taiko vietos ir regioninio lygmens valstybių narių valdžios institucijos. Patirtis įgyvendinant Paslaugų direktyvą aiškiai rodo, kad vietos ir regioninių valdžios institucijų įtraukimas gali būti nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti, kad bendrosios rinkos teisės aktai būtų tinkamai įgyvendinami ir taikomi.
Pranešėja pažymi, kad kai kurios valstybės narės jau ėmėsi konkrečių priemonių partnerystei su vietos ir regioniniais subjektais plėtoti, be kita ko, sukurdamos specialius tinklus, pvz., viešojo pirkimo ar rinkos priežiūros srityje, kurie sieja vietos ir regionines valdžios institucijas.
Antra, pranešėja mano, kad bendrosios rinkos valdysenos dialogo ir partnerystės elementą reikėtų stiprinti didesniu nacionalinių parlamentų įtraukimu. Lisabonos sutarties įsigaliojimas atveria naujų galimybių nacionaliniams parlamentams įsitraukti į bendrosios rinkos taisyklių kūrimą visame teisėkūros cikle ir dalyvauti bendroje su Europos Parlamentu veikloje. Ji pažymi, kad nacionalinių parlamentų įtraukimas į ankstyvus pasiūlymo dėl direktyvos svarstymo etapus Europos lygmeniu galėtų paspartinti tolesnių perkėlimo į nacionalinę teisę valstybių narių lygmens priemonių priėmimą. Nuolatinis keitimasis informacija su nacionaliniais parlamentais dėl perkėlimo į nacionalinę teisę, susijusia su perkėlimo pažanga, taip pat galėtų palengvinti perkėlimo į nacionalinę teisę procesą.
Bendrosios rinkos reguliavimas
Pranešėja mano, kad bendrosios rinkos valdysenos sistema ir procesai yra pernelyg sudėtingi. Tai komplikuoja atskaitomybę ir mažina bendrosios rinkos bendrą veiksmingumą ir teisėtumą. Ji mano, kad toliau plėtojant bendrosios rinkos valdyseną daugiau svarbos reikėtų teikti skaidrumo ir atskaitomybės principams.
Pranešėja mano, kad tikslingesnis teisėkūros priemonių parinkimo, kuris priklausytų nuo nuostatų, kurios turės būti įgyvendintos, teisinių ir dalykinių ypatybių, metodas padėtų sukurti aiškesnę reguliavimo aplinką ir sumažintų vykdymo išlaidas, susijusias su perkėlimu į nacionalinę teisę.
Pranešėja pabrėžia, kad pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį valstybės narės privalo padėti Komisijai vykdyti užduotį užtikrinti, kad būtų taikomos Sutarčių nuostatos ir institucijų priimtos priemonės. Todėl valstybės narės turėtų Komisijai teikti aiškią ir tikslią informaciją apie direktyvų įgyvendinimą.
Pranešėja mano, kad valstybės narės turėtų pateikti visų bendrosios rinkos direktyvų atitikties lenteles, kuriose būtų išdėstytos valstybių narių taisyklių nuostatos, perkeliančios direktyvų reikalavimus į nacionalinę teisės sistemą, ir viešai jas paskelbti piliečiams (pasiūlymas Nr. 47 Bendrosios rinkos akte).
Administracinis koordinavimas ir problemų sprendimo mechanizmai
Pranešėja pritaria Bendrosios rinkos akto pasiūlymui Nr. 45, kuriuo siekiama toliau plėtoti valstybių narių bendradarbiavimą administravimo srityje taikant VRI sistemą, kuri galėtų būti taikoma ir kitose politikos srityse, įskaitant elektroninę prekybą ir viešąjį pirkimą.
Ji mano, kad intensyvesnis valstybių narių institucijų, kurios kompetentingos bendrosios rinkos klausimais, bendravimas ne tik padeda spręsti skubias konkrečių direktyvų įgyvendinimo problemas, bet ir padeda kurti valstybių narių institucijų tarpusavio pasitikėjimą ir veiksmingesnę bendrąją rinką žvelgiant ilgo laikotarpio aspektu (Europos dimensija valstybių narių viešajame administravime).
Pranešėja pastebi, kad egzistuoja keletas bendrosios rinkos informavimo ir problemų sprendimo mechanizmų, skirtų padėti piliečiams ir verslui. Ji siūlo, kad Komisija ir valstybės narės koordinuotų ir, jei tikslinga, konsoliduotų informavimo ir problemų sprendimo „vieno langelio“ principu veikiančias priemones (pasiūlymai nr. 49 ir 50 Bendrosios rinkos akte).
Pranešėja pritaria neformalių problemų sprendimo priemonių, visų pirma SOLVIT tinklo, stiprinimui. Ji mano, kad Komisija turėtų stiprinti SOLVIT tinklą, remiantis 2010 m. kovo 2 d. Parlamento pranešimu dėl SOLVIT ( 2009/2138(INI) ).
Pranešėja taip pat siūlo, kad valstybės narės ir Komisija siektų plėtoti centrus, kurie tikrai veiktų pagal „vieno langelio“ principą ir kurie galėtų tai pačiai tikslinei grupei suteikti visą reikalingą informaciją, pvz., kurios reikia tam tikrai veiklai. Turėdama tai mintyje, ji siūlo, kad paslaugų direktyvoje nurodyti kontaktiniai centrai taip pat teiktų informaciją apie taikytiną mokesčių tvarką.
Vykdymas
Pranešėja mano, kad pažeidimo nagrinėjimo procedūra turėtų likti pagrindine vidaus rinkos veikimo užtikrinimo priemone. Ji ragina Komisiją griežtai taikyti pažeidimų nagrinėjimo procedūrą, kai nepavyksta pasiekti rezultatų taikant ikiteisminio problemų sprendimo mechanizmą, ir visapusiškai pasinaudoti pakeitimais, nustatomais SESV 260 straipsniu, kuriais supaprastinamas ir paspartinamas finansinių nuobaudų taikymas, kai vykdoma pažeidimų nagrinėjimo procedūra.
Be to, pranešėja mano, kad Teisingumo Teismo pastarojo meto praktika atveria Komisijai naujų galimybių taikyti procedūrą dėl valstybių narių daromų bendrosios rinkos taisyklių „bendrų ir sistemingų pažeidimų“. Tradiciškai Komisija skiria dėmesį vykdymo veiksmų taikymui, remdamasi pavieniais atvejais. Tačiau byloje Komisija prieš Airiją
Byla C-494/01, Komisija prieš Airiją, [2005] Rink. I-3331. Teismas priėmė nutarimą, kad Komisija gali pradėti procedūrą prieš valstybę narę ne tik konkrečių ES teisės pažeidimų atvejais, bet ir valstybės narės bendro ir sistemingo jos įsipareigojimų pagal ES teisę nevykdymo atvejais. Užuot kad iškeltų konkrečius incidentus, Komisija pamėgino parodyti, jog egzistuoja „sisteminga ir ydinga administravimo praktika“, ir argumentavo, kad Airija sistemingai nevykdė atliekų direktyvos.
Bendro ir sistemingo pažeidimo sąvoka turi svarbią reikšmę dviem aspektais. Pirma, Komisija gali pateikti naujus konkretaus įpareigojimo pagal ES teisę nevykdymo pavyzdžius Teismo procedūrų metu. Antra, pažeidimą darančios valstybės narės ne tik turi pašalinti pažeidimų atvejus, bet ir labiau iš esmės pakeisti savo administravimo praktiką.
Pranešėja mano, kad „bendro ir sistemingo pažeidimo“ sąvoka galėtų padėti veiksmingiau vykdyti įpareigojimus pagal bendrosios rinkos teisės aktus tokiose srityse kaip viešasis pirkimas.
Pranešėja teigia, kad reikia daugiau pastangų siekiant užtikrinti ne tik laiku įvykdomą, bet ir teisingą perkėlimą į nacionalinę teisę. Ji siūlo, kad valstybės narės turėtų siekti iki 2012 m. sumažinti vidutinį neperkeltų į nacionalinę teisę aktų skaičių iki 0,5 proc., įskaitant tiek neperkeltas, tiek neteisingai perkeltas į nacionalinę teisę bendrosios rinkos direktyvas.
Pranešėja pastebi, kad formalios pažeidimų nagrinėjimo procedūros paprastai ilgai užtrunka (vidutiniškai tokios procedūros trunka nuo 28 mėnesių ES 15 iki 16 mėnesių ES 12). Ji ragina Komisiją nustatyti 12 mėnesių ribą kaip didžiausią leistiną vidutinį pažeidimų nagrinėjimo terminą.
Pranešėja pažymi, kad nacionalinėms institucijoms reikia vidutiniškai 17,7 mėnesio, kad įvykdytų Teismo sprendimus, kuriuose nustatyta, kad tam tikros valstybės narės neįvykdė savo įsipareigojimų. Ji prašo Komisijos pasiūlyti terminą, per kurį valstybės narės turėtų įvykdyti Teisingumo Teismo nutarimus.
Stebėjimas, vertinimas ir modernizavimas
Pranešėja mano, kad gera bendrosios rinkos valdysena gali būti grindžiama tik kokybiška informacija apie bendrosios rinkos veikimą. Reikėtų taikyti atitinkamas bendrosios rinkos politikos stebėjimo ir vertinimo priemones, siekiant susieti įvairius politikos ciklo etapus nuo rengimo iki įgyvendinimo.
Pranešėja ragina Komisiją rengti rinkos stebėjimo priemones, remiantis jos turima sėkmingų priemonių patirtimi, įskaitant tikrinimus. Ji mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama metodologijos, rodiklių ir duomenų rinkimo gerinimui, kartu laikantis praktiškumo ir ekonomiškumo principų.
Pranešėja mano, kad valstybės narės turėtų labiau įsitraukti į bendrosios rinkos taisyklių taikymo vertinimą ir stebėjimą. Ji ypač skatina valstybes nares reguliariai taikyti bendrosios rinkos teisės aktų vertinimo praktiką, persvarstyti nacionalines taisykles ir procedūras, kurios turi poveikį laisvam paslaugų ir prekių judėjimui, siekiant supaprastinti ir modernizuoti nacionalines taisykles bei pašalinti besidubliuojančias nuostatas.
16.2.2011
Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ
pateikta Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui
dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje
(2010/2289)
Nuomonės referentas: Jürgen Creutzmann
PASIŪLYMAI
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ragina atsakingą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. pažymi, kad vidaus rinkai, kuri yra pagrindinis Europos projekto elementas ir tvarios gerovės kūrimo ES pagrindas, reikia visų paramos;
2. teigiamai vertina Komisijos ketinimą dialogui ir partnerystei skirti svarbiausią vietą atnaujintoje bendrojoje rinkoje ir ragina didinti visų suinteresuotųjų šalių pastangas siekiant užtikrinti, kad šis ketinimas būtų praktiškai įgyvendintas ir kad bendroji rinka galėtų atlikti savo vaidmenį skatinant augimą ir labai konkurencingą rinkos ekonomiką;
3. mano, kad pažanga vidaus rinkoje neturėtų remtis mažiausiuoju bendru vardikliu; taigi ragina Komisiją imtis vadovauti ir teikti drąsius pasiūlymus; ragina valstybes nares naudoti glaudesnio bendradarbiavimo metodą srityse, kuriose 27 valstybėms narėms neįmanoma susitarti, kaip šiuo metu daroma patentų srityje, o kitoms valstybėms galėtų būti palikti pasirinkimo laisvė vėliau prisijungti prie šių novatoriškų iniciatyvų;
4. rekomenduoja, kad Komisija, atsižvelgdama į pasiūlymą Nr. 48, atliktų nepriklausomą tyrimą, skirtą nustatyti 20 labiausiai su bendrąja rinka susijusių nepasitenkinimo ir nusivylimo priežasčių, su kuriomis piliečiai susiduria kiekvieną dieną, ypač susijusių su elektronine prekyba, tarpvalstybine medicinine priežiūra ir abipusiu profesinių kvalifikacijų pripažinimu;
5. mano, jog nevaržoma kliūčių ir konkurencinga bendroji rinka turėtų būti sukurta siekiant užtikrinti konkrečią naudą darbuotojams, studentams, pensininkams ar apskritai piliečiams ir verslo subjektams, ypač MVĮ, jų kasdieniame gyvenime;
6. mano, jog geras valdymas ir teisinis aiškumas yra itin svarbūs siekiant ekonominių ir socialinių bendrosios rinkos tikslų, įskaitant laisvą darbuotojų judėjimą, aukšto užimtumo lygio skatinimą, tinkamos socialinės apsaugos užtikrinimą, kovą su socialine atskirtimi, aukšto lygio švietimą ir mokymą, ir pensijų perkeliamumą;
7. pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad būtų tinkamai įgyvendinti sveikatos priežiūros ir saugos bei kiti socialinės srities teisės aktai, pvz., dėl darbo laiko;
8. pripažįsta svarbų tarnybos EURES vaidmenį palengvinant laisvą darbuotojų judėjimą Sąjungoje ir užtikrinant glaudų nacionalinių įdarbinimo tarnybų bendradarbiavimą; ragina valstybes nares plėsti visuomenės žinias apie šią naudingą tarnybą siekiant, kad daugiau ES piliečių galėtų visapusiškai pasinaudoti užimtumo galimybėmis visoje ES;
9. atkreipia dėmesį į paramos tinklų, pvz., SOLVIT ir Europos vartotojų centrų tinklo, svarbų vaidmenį užtikrinant, jog bendroji rinka veiktų Europos piliečių ir verslo naudai; mano, kad tinklas SOLVIT labiausiai reikalingas būtent MVĮ; apgailestauja dėl to, kad nedaug suinteresuotų šalių žino tinklą SOLVIT ir kad jis nepakankamai vertinamas; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares imtis veiksmų ir šalinti trūkumus;
10. labai džiaugiasi Komisijos pareiškimu, kad ji toliau rems paslaugą, teikiamą pagal vieno langelio principą, kuri apima visas paslaugas viename prieigos punkte ir užtikrina piliečiams ir įmonėms informaciją ir paramą, susijusią su jų teisėmis bendrojoje rinkoje, taip pat praktinę informaciją apie nacionalines taisykles ir procedūras; ragina valstybes nares didinti visuomenės informuotumą apie paslaugą, teikiamą pagal vieno langelio principą, ir jos sudėtines dalis;
11. džiaugiasi Komisijos pasiūlymu parengti strategiją, kuri suteiktų galimybę plačiau taikyti vidaus rinkos informacinę sistemą ir sujungti ją su kitais tinklais siekiant veiksmingesnio administracinio bendradarbiavimo ir geresnio vidaus rinkos teisės aktų įgyvendinimo;
12. džiaugiasi Komisijos iniciatyva dėl alternatyvaus ginčų sprendimo ES naudojimo; apgailestauja dėl to, kad pramoninių santykių srityje gausėja ginčų, kurie kelia didžiulę grėsmę socialinių partnerių pusiausvyrai visoje Europoje ir, jei tokia tendencija išliks, gali tapti nestabilumo ir netgi socialinių neramumų priežastimi; ragina Komisiją plėsti alternatyvaus ginčų sprendimo taikymo apimtį įtraukiant tarpvalstybinius ginčus darbo klausimais;
13. pabrėžia, jog svarbu, kad suinteresuotosios šalys būtų labiau ir anksčiau įtraukiamos į priemonių, kuriomis siekiama skatinti augimą ir užtikrinti piliečių teises bendrojoje rinkoje, kūrimą, priėmimą, įgyvendinimą ir stebėseną; pažymi, kad už daug pasiūlytų Bendrosios rinkos akto priemonių atsakingos nacionalinės arba žemesnio už nacionalinį lygmenį valdžios institucijos, taigi reikėtų, kad jos aktyviai dalyvautų visais etapais; be to, pabrėžia, kad dialogas su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene yra itin svarbus siekiant grąžinti pasitikėjimą bendrąja rinka; tikisi iš Komisijos naujų ir drąsių idėjų, kaip pagerinti šį dialogą; reikalauja, kad rengiant bendrosios rinkos teisės aktus, kurie turi įtakos darbo rinkai, būtų įtraukti socialiniai partneriai ir su jas būtų konsultuojamasi;
14. ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su socialiniais partneriais, ypač įgyvendinant bendrosios rinkos projektą reglamentuojančius teisės aktus; prašo Komisijos pasiūlyti konkrečias aktyvaus ir veiksmingo socialinių partnerių dalyvavimo priemones, remti šiuos partnerius ir skatinti juos dalintis šių sričių žiniomis, patirtimi ir pažangiąja praktika;
15. apgailestauja, kad komunikate dėl bendrosios rinkos akto neskiriama daugiau dėmesio vietos valdžios institucijų, kurios bendrojoje rinkoje atlieka esminį vaidmenį ekonominiu ir socialiniu lygmenimis, svarbai; primena, kad protokole Nr. 26, pridedamame prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, užtikrinama didelės veiksmų laisvės kompetencija organizuoti, tvarkyti ir finansuoti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (VESP); prašo Komisijos imtis iniciatyvos, kad būtų užtikrintas šio protokolo taikymas;
16. mano, kad Komisija visuose teisės aktuose dėl bendrosios rinkos turi įtvirtinti pagrindines teises; mano, jog tai užtikrintų, kad bendrosios rinkos ekonominių pagrindinių laisvių įgyvendinimas nepažeistų kolektyvinių derybų teisių ir teisės streikuoti, kaip apibrėžta nacionaliniuose teisės aktuose;
17. pabrėžia svarbų mažųjų ir vidutinių įmonių indėlį kuriant darbo vietas ir skatinant augimą ir, atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją panaikinti naujų MVĮ kūrimo kliūtis ir skatinti verslumą;
18. mano, kad taikant gerą bendrosios rinkos valdymą būtina atsižvelgti į patariamųjų institucijų Europos lygmeniu, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto, dialogo tarp pramonės sektorių tarybų ir darbininkų ir vartotojų atstovų vaidmenį ir jį stiprinti.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
14.2.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
31
5
13
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Regina Bastos, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Pervenche Berès, Mara Bizzotto, Philippe Boulland, Milan Cabrnoch, David Casa, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Sergio Gaetano Cofferati, Marije Cornelissen, Tadeusz Cymański, Karima Delli, Proinsias De Rossa, Frank Engel, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Thomas Händel, Marian Harkin, Roger Helmer, Liisa Jaakonsaari, Danuta Jazłowiecka, Martin Kastler, Ádám Kósa, Patrick Le Hyaric, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Siiri Oviir, Rovana Plumb, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Raffaele Baldassarre, Françoise Castex, Jelko Kacin, Ria Oomen-Ruijten, Evelyn Regner, Emilie Turunen
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Catherine Bearder
1.3.2011
Teisės reikalų komiteto NUOMONĖ
pateikta Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetui
dėl valdymo ir partnerystės bendrojoje rinkoje
( 2010/2289(INI) )
Nuomonės referentas:
Klaus-Heiner Lehne
PASIŪLYMAI
Teisės reikalų komitetas ragina atsakingą Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. palankiai ir susidomėjęs vertina Komisijos komunikatą dėl Bendrosios rinkos akto ir jos siūlomą visuotinį veikimo būdą siekiant atkurti įmonių ir piliečių pusiausvyrą bendrojoje rinkoje ir sustiprinti sprendimo priėmimo proceso demokratiškumą ir skaidrumą; pabrėžia, kad taikant šį požiūrį siekiama užtikrinti kuo daugiau pusiausvyros tarp pasiūlymų, pateiktų trijose komunikato dalyse;
2. atkreipia dėmesį į tai, kad alternatyvi ginčų sprendimo sistema turėtų padėti teisingai ir greitai neteisminiu būdu spręsti ginčus, ir mano, kad ši sistema yra veiksminga priemonė siekiant užtikrinti teisingumą ir veiksminga kolektyvinio žalos atlyginimo sistemos alternatyva;
3. ragina Komisiją užtikrinti, kad alternatyvios ginčų sprendimo priemonės būtų prieinamos ir vartotojams, ir verslo subjektams, kad jie galėtų įgyvendinti savo teises, be kita ko, įgyvendinant bet kokius būsimus pasiūlymus Europos sutarčių teisės srityje;
4. palankiai vertina Komisijos ketinimą pradėti viešąsias konsultacijas dėl Europos pozicijos kolektyvinio žalos atlyginimo klausimu ir prieštarauja tam, kad būtų pradėta taikyti kolektyvinio žalos atlyginimo sistema pagal JAV modelį, kuriam būdingos stiprios ekonominės paskatos teikti teismams nepagrįstas bylas;
5. primena, kad nustatant Europos poziciją turi būti atsižvelgiama į Parlamento nuomonę, pateiktą 2009 m. kovo 26 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Baltosios knygos dėl ieškinių atlyginti žalą, patirtą dėl EB antimonopolinių taisyklių pažeidimo, ir reikalauja, kad Parlamentas pagal įprastą teisėkūros procedūrą dalyvautų rengiant bet kokius teisės aktų pasiūlymus dėl kolektyvinio žalos atlyginimo;
6. primygtinai atkreipia dėmesį į tai, kad atitikties lentelės reikalingos siekiant įvertinti, ar bendros rinkos taisyklės tinkamai perkeliamos į nacionalinę teisę, ir pabrėžia, kad ateityje Parlamentas gali neįtraukti pranešimų dėl su Taryba suderintų kompromisinių tekstų į plenarinės sesijos darbotvarkę, jei nepateikiamos atitikties lentelės;
7. ragina valstybes nares pagaliau pripažinti atitikties lenteles, susijusias su teisės aktų įgyvendinimu, siekiant, kad būtų skaidresni su teisėkūra susiję trūkumai;
8. pabrėžia, kad tinkamas ES teisės taikymas, perkėlimas ir vykdymo užtikrinimas bus naudingas ir vartotojams, ir verslo subjektams, ir ragina Komisiją pasinaudoti visais pagal Sutartis suteiktais įgaliojimais, kad būtų įgyvendintos bendros rinkos taisyklės;
9. mano, kad pavienių valstybių narių iniciatyvos negali būti veiksmingos be koordinuotų veiksmų ES lygmeniu, o tam būtina, kad Europos Sąjunga turėtų vieną stiprią poziciją ir imtųsi bendrų veiksmų; solidarumas, kuriuo paremtas europinis socialinės ekonomikos modelis, ir nacionalinių sprendimų koordinavimas buvo itin svarbūs siekiant išvengti atskirų valstybių narių trumpalaikių protekcionistinių priemonių; išreiškia susirūpinimą, kad vėl atsiradus nacionalinio lygmens ekonominiam protekcionizmui bendroji rinka greičiausiai būtų suskaidyta ir sumažėtų konkurencingumas, todėl to reikia išvengti; yra susirūpinęs, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė gali būti naudojama protekcionistinių priemonių įvairiose valstybėse narėse atnaujinimui pagrįsti, nors ekonominio nuosmukio sąlygomis, priešingai, reikėtų taikyti bendrus apsaugos mechanizmus;
10. mano, kad pažanga vidaus rinkoje neturėtų remtis mažiausiuoju bendru vardikliu; taigi ragina Komisiją vadovauti ir pateikti ryžtingų pasiūlymų; ragina valstybes nares naudoti tvirtesnio bendradarbiavimo metodą srityse, kuriose 27 valstybėms narėms susitarti neįmanoma; kitos valstybės vėliau galės prisijungti prie šių novatoriškų iniciatyvų;
11. primena, kad SESV 14 straipsnyje raginama, kad Europos Parlamentas ir Taryba, priimdami reglamentus, nustatytų su bendrus ekonominius interesus tenkinančiomis paslaugomis susijusius principus ir sąlygas, kad būtų įgyvendinta viešųjų paslaugų misija; apgailestauja, kad komunikate dėl Bendrosios rinkos akto neskiriama daugiau dėmesio vietos valdžios institucijų, kurios bendrojoje rinkoje atlieka esminį vaidmenį ekonominiu ir socialiniu lygmenimis, svarbai; primena, kad Protokole Nr. 26, pridedamame prie SESV, užtikrinama didelės veiksmų laisvės kompetencija organizuoti, tvarkyti ir finansuoti bendros ekonominės svarbos paslaugas, ir prašo Komisijos užtikrinti šių Sutarties nuostatų įgyvendinimą;
12. atkreipia dėmesį į Komisijos pasiryžimą veiksmingiau remti socialinį dialogą ir sustiprinti sprendimų skaidrumą ir demokratiškumą; pabrėžia, kad reikia remti šį pasiryžimą rengiant iniciatyvas su socialiniais partneriais siekiant sukurti Europos išankstinio planavimo sistemą pramonei restruktūrizuoti;
13. mano, kad taikant gerą bendrosios rinkos valdymą būtina atsižvelgti į dviejų Europos lygmens patariamųjų institucijų, t. y. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto, bei socialinių partnerių vaidmenį.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
28.2.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
17
0
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Raffaele Baldassarre, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Christian Engström, Klaus-Heiner Lehne, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Alexandra Thein, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Piotr Borys, Sergio Gaetano Cofferati, Sajjad Karim, Eva Lichtenberger, Toine Manders
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
16.3.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
24
1
12
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Pablo Arias Echeverría, Cristian Silviu Buşoi, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Kurt Lechner, Hans-Peter Mayer, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Catherine Stihler, Eva-Britt Svensson, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Pascal Canfin, Ashley Fox, María Irigoyen Pérez, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Konstantinos Poupakis, Olga Sehnalová
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Luís Paulo Alves, Ivo Strejček
