GALUTINIS
A6-0049/2005
8.3.2005
PRANEŠIMAS
dėl Natura 2000 finansavimo
(2004/2164(INI))
Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetas
Pranešėjas:
Margrete Auken
PE 350.146 v02-00
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS................................3
EXPLANATORY STATEMENT.....................................................................................................8
ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS KOMITETO NUOMONĖ...............................................12
REGIONINĖS PLĖTROS KOMITETO PATEIKTA NUOMONĖ...............................................16
PROCEDŪRA...............................................................................................................................20
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl Natura 2000 finansavimo
( 2004/2164(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ Natura 2000 finansavimas“ Tarybai ir Europos Parlamentui ( KOM(2004)0431 ),
– atsižvelgdamas į Konvenciją dėl biologinės įvairovės,
atsižvelgdamas į 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos Direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių išsaugojimo
OL L 103, 1979 4 25, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į savo 1998 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biologinės įvairovės strategijos
OL C 341, 1998 11 9, p. 41.
– atsižvelgdamas į savo 2001 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 92/43/EEB dėl natūraliosios aplinkos įgyvendinimo
OL C 262, 2001 9 18, p. 132. ,
– atsižvelgdamas į šeštąją Bendrijos aplinkos apsaugos veiklos programą
OL L 242, 2002 9 10, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į savo 2002 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biologinės įvairovės veiklos planų natūralių išteklių išsaugojimo, žemės ūkio, žuvininkystės ir vystymo bei ekonominio bendradarbiavimo srityse
OL C 47 E, 2003 2 27, p. 575. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Žemės ūkio ir Regioninės plėtros komitetų nuomones ( A6‑0049/2005 ),
A. kadangi 2001 m. birželio mėn. per Europos Sąjungos Tarybos susitikimą Getenburge
Europos Vadovų Tarybos 2001 m. birželio 15–16 d. Getenburge pirmininkavimo išvados. Europos valstybių ir vyriausybių vadovai įsipareigojo iki 2010 m. Europos Sąjungoje sustabdyti biologinės įvairovės nykimą,
B. kadangi šeštosios Bendrijos aplinkos apsaugos veiklos programos tikslas yra „iki 2010 m. apsaugoti ir prireikus atkurti natūraliąsias sistemas ir sustabdyti biologinės įvairovės nykimą Europos Sąjungos ir viso pasaulio mastu“
Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimas Nr. 1600/2002/EB , kuriuo numatoma šeštoji Bendrijos aplinkos apsaugos veiklos programa (OL L 242, 2002 9 10, p. 1). ,
C. kadangi per 2002 m. Johanesburge įvykusį aukščiausio lygio vyriausybių vadovų susitikimą buvo pripažinta, kad biologinė įvairovė yra labai svarbi visuotinio darnaus vystymosi bei skurdo likvidavimo procese, gyvybiškai būtina mūsų planetai, žmonių gerovei, žmonėms yra pragyvenimo šaltinis ir kultūrinio vientisumo dalis; kadangi Johanesburge parengtame įgyvendinimo plane patvirtintas visuotinis tikslas iki 2010 m. ženkliai sumažinti dabartinį biologinės įvairovės nykimo tempą,
D. kadangi Natura 2000 saugomų teritorijų tinklas, į kurį įtrauktos Bendrijos direktyvose dėl paukščių ir natūralių buveinių nurodytos vietovės, yra Bendrijos biologinės įvairovės išsaugojimo veiklos pagrindas,
E. kadangi praeityje dauguma valstybių narių ribotai naudojosi dabartiniu kaimo vystymosi reglamentu numatytomis galimybėmis įgyvendinti Natura 2000 ; kadangi kaimo vystymo ir regioninės plėtros programos dažnai prieštaraudavo ES gamtos išsaugojimo prioritetams,
F. kadangi ūkininkai ir miškų savininkai, panaudodami valdymo metodus, gali žymiai
prisidėti prie biologinės įvairovės išsaugojimo ir jos tausojimo dirbamos žemės plotuose, o daugeliu atvejų tai reikalauja papildomų išlaidų, kurios turėtų būti atitinkamai kompensuotos,
G. kadangi 2004 m. bendrame 111,3 mlrd. eurų ES biudžete ES žemės ūkio rinkos finansavimo ir tiesioginės paramos lėšos sudaro 40,2 mlrd. eurų, palyginti su kaimo vystymo politikai numatytais 6,5 mlrd. eurų; kadangi dabartinė kaimo vystymo politika labiau orientuota siekti struktūrinės politikos tikslų, o ne užtikrinti gamtos apsaugą ir remti aplinkos tausojamuosius ūkininkavimo metodus,
H. kadangi Komisijos pasiūlymuose dėl finansinės 2007–2013 m. perspektyvos atsižvelgiama į 2002 m. Briuselyje Tarybos priimtą sprendimą įšaldyti žemės ūkio išlaidas ties 2006 m. išlaidų lygiu, kasmet numatant 1 proc. infliacijai įvertinti; kadangi šiais pasiūlymais numatoma 301 mlrd. eurų žemės ūkio rinkos išlaidoms ir tiesioginiams atsiskaitymams (vidutiniškai 43 mlrd. eurų per metus) ir 88,75 mlrd. kaimo vystymosi priemonėms (vidutiniškai 12,6 mlrd. eurų); kadangi iš kaimo vystymo lėšų finansuojamos Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) priemonės, kurios anksčiau buvo finansuojamos iš struktūrinių fondų,
I. kadangi nepaisant to, kad 2002 m. Europos Vadovų Taryba nenustatė jokios kaimo plėtros priemonių viršutinės ribos, tokių priemonių biudžetas taip pat buvo užšaldytas 2006 m. lygiu, tik buvo pridėti asignavimai Bulgarijai ir Rumunijai, kurie atitinkamai nepadidinus biudžeto neleis įgyvendinti tokios naujos didelės užduoties, kaip bendras Natura 2000 tinklo tvarkymo finansavimas,
J. kadangi Komisija nustato, kad metinės Natura 2000 tinklo, neįskaitant saugomų jūrų teritorijų, valdymo išlaidos yra 6,1 mlrd. eurų per metus,
K. kadangi valstybės narės Malahide (2004 m. gegužės 27 d.) sutarė, kad būtina numatyti priemones, kuriomis Natura 2000 tinklui būtų užtikrintas atitinkamas patikimas Bendrijos kofinansavimas, todėl Malahidos pranešime taip pat tvirtinama, kad „ inter alia šios priemonės turi užtikrinti, jog naujosiose aplinkos apsaugos finansinėse priemonėse būtų numatytas didesnis Life-Nature finansavimas drauge su didesniu finansavimu iš struktūrinių ir kaimo vystymo fondų“,
L. kadangi Komisija savo komunikate dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos ( KOM(2004)0487 ) pareiškia, kad „Komisija reikalaus, jog valstybės narės, įgyvendindamos savo šalyse iš struktūrinių fondų finansuojamas programas, parodytų, kaip jos atsižvelgė į finansinius aplinkos apsaugos poreikius, tarp jų ir į tam tikrus Natura 2000 aspektus…“,
M. kadangi Europos Komisija savo komunikate nagrinėja tris skirtingas galimybes kaip
ateityje finansuoti „Natura 2000“ programą,
N. primena, kad Komisija ir Taryba, 1992 m. priimdamos Paplitimo vietų direktyvą, aiškiai pasižadėjo, kad direktyvos nuostatų finansinė našta nebus užkrauta žemės savininkams ir naudotojams; primygtinai ragina, kad šio įsipareigojimo būtų laikomasi;
1. pažymi, kad pagal programą Natura 2000 Europos Sąjungoje saugomų teritorijų tinklas yra vienas iš esminių Europos Sąjungos biologinės įvairovės išsaugojimo veiklos pagrindų, ir kad didelė biologinės įvairovės dalis jau yra išnykusi;
2. pažymi, kad sveikos ekosistemos yra svarbių socialinių ir ekonomikos išteklių šaltinis, teikia galimybių pailsėti ir yra parama ūkininkavimui bei žuvininkystei;
3. pritaria Komisijos iniciatyvai siūlyti strateginį Natura 2000 bendro finansavimo požiūrį ir Komisijos nario S. Dimas 2005 m. sausio 24 d. Paryžiuje vykusioje tarptautinėje konferencijoje „Biologinė įvairovė, mokslas ir valdžia“ padarytam pareiškimui;
4. nurodo, kad programa Natura 2000 finansuojama iš struktūrinių fondų remiantis Kardifo aplinkos apsaugos principų integravimo į visas svarbias politikos sritis procesu;
5. pritaria Komisijos pareiškimui, kad ES kaimo plėtros ir struktūriniai fondai turėtų ženkliai prisidėti prie bendro Natura 2000 programos finansavimo; toliau pritaria Natura 2000 finansavimui iš kaimo plėtros ir struktūrinių fondų; nepaisant to, išnagrinėjęs tiesiogiai susijusius pasiūlymus (struktūrinius, kaimo ir Life+), laiko, kad jie yra nepakankami dėl bendro Natura 2000 programos finansavimo, todėl taip pat primygtinai reikalauja, kad šiuo tikslu būtų įsteigtas skirtasis fondas. Jei nebus įsteigta tokio fondo, reikalauja, kad Komisija sukurtų specialų straipsnį, skirtą Natura 2000 programos finansavimui iš naujosios finansinės aplinkosaugos priemonės (LIFE+) lėšų siekiant užtikrinti, kad tinkle būtų išsaugota biologinė įvairovė, ir ragina Komisiją derantis dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos apginti su Natura 2000 programa susijusius interesus ir garantuoti, kad Natura 2000 programai, kaip ES biologinės įvairovės išsaugojimo strategijos pagrindiniam ramsčiui, būtų skirta mažiausia siūloma 21,35 mlrd. eurų suma;
6. atkakliai tvirtina, kad jeigu Natura 2000 išlaidas ketinama įtraukti į Kaimo plėtros fondą, turėtų būti atitinkamai padidinti įnašai į šį fondą;
7. mano, kad siekiant padengti papildomas žemės ūkio išlaidas vietovėse, kuriose taikoma Natura 2000 programa, galėtų būti naudojamos Kaimo plėtros fondų lėšos, su sąlyga, kad tai nesumažins finansavimo kitoms kaimo plėtros programoms, gyvūnų gerovės didinimui, žemės ūkio aplinkosaugos priemonėms ir kitiems pasiūlytame Kaimo plėtros fondų reglamente numatytiems tikslams.
8. pripažįsta, kad integracija gali būti veiksminga, jei būtų įgyvendinama energingai, tačiau patirtis rodo, kad didelio veiksmingumo nebuvo pasiekta; mano, kad pasiūlyti kaimo plėtros ir struktūrinio fondo nuostatai tinkamai neatspindi Natura 2000 nuostatų, trukdo įgyvendinti Komunikate numatytus siekius ir sudaro riziką siekiant ES 2010 m. biologinės įvairovės tikslų inter alia, kadangi:
- kai kurie atsidūrę didžiausiame pavojuje natūralios buveinės tipai ir rūšys neįtraukiami į konkrečius geografinių vietovių, turinčių teisę į struktūrinio fondo paramą, kriterijus;
- biologinės įvairovės apsauga iki šiol nebuvo labai svarbus kaimo plėtros ir struktūrinių fondų tikslas, o vietiniu ir regioniniu lygiu tai net gali prieštarauti kitiems socialiniams ir ekonominiams plėtros tikslams;
- Natura 2000 bendro finansavimo saugomos teritorijos tiesiogiai konkuruotų su kitais ekonominiais ir socialiniais projektais, tokiais kaip Transeuropiniai tinklai ar struktūrinis ūkininkavimo sureguliavimas;
- kaimo plėtros ir struktūrinių fondų planavimu ir tvarkymu siekiama regioninės socialinės ekonominės plėtros, o už jų tvarkymą atsakingos administracijos vis dar neturi pakankamų gebėjimų įgyvendinti gamtos apsaugą, joms trūksta kompetencijos ir įgūdžių, reikalingų įgyvendinti tokius projektus;
- nenumatytos jokios garantijos, pvz., struktūrinis finansavimas, priklausantis nuo atitinkamų nacionalinių Natura 2000 finansavimo planų, nors Finansinių perspektyvų komunikate tai numatyta;
- dabartinė struktūrinių, kaimo ar LIFE+ pasiūlymų forma negarantuoja Natura 2000 mažiausio finansavimo, o šiam prioritetui taikomos priemonės – jokio papildomo finansavimo;
- jokia finansinė parama nenumatyta Natura 2000 jūrų saugomoms teritorijoms;
9. pabrėžia, kad Natura 2000 saugomos teritorijos ir gamtos ištekliai dažniausiai ekonomiškai izoliuotoms teritorijoms teikia svarbiausią visuomeninę naudą: turizmo galimybes plečiančias dideles tiesiogines vietos išlaidas, didelę naudą sveikatai, didėjantį užimtumą, šiuo metu apytiksliais skaičiavimais ES-15 sudarantį 125,000 darbo vietų, ir naujose valstybėse narėse palyginamuosius privalumus, švietimo išteklius ir didelės vertės ekologines gyvybės paramos sistemas;
10. svarstomų lėšų paskirstymas turi būti proporcingas visose valstybėse narėse (senose ir naujose) ir turi atitikti teritorijų dydį ir tų saugomų teritorijų biologinės įvairovės laipsnį;
11. ragina Komisiją savo pasiūlymą priderinti prie Aplinkos LIFE+ finansinės priemonės, kad į tą fondą būtų įtrauktas skirtasis biologinės įvairovės tikslas, o finansavimas Natura 2000 saugomų teritorijų tvarkymui būtų teikiamas papildomai prie kaimo plėtros, struktūrinių ir žuvininkystės fondų, ypač specialioms gamtos apsaugos investicijoms, projektams ir informuotumui didinti; ir pasienio bendradarbiavimui gamtos apsaugos projektuose su trečiosiomis šalimis;
12. ragina pakeisti pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriame būtų pateiktos bendrosios nuostatos dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, kad jame būtų atsižvelgiama į Natura 2000 ir kad būtų užtikrinta, jog Natura 2000 veikla yra tinkama finansuoti iš struktūrinių fondų.
13. pabrėžia, kad Komisijos apskaičiuotos metinės Natura 2000 programos sąnaudos, siekiančios 6,1 mlrd. eurų, gali tiesiog reikšti, kad tai buvo didžiulis visų programos tvarkymo sąnaudų neįvertinimas, todėl tam turi būti teikiama tik minimali svarba; toliau pabrėžia, kad atliekant skaičiavimus neatsižvelgta į naujų valstybių narių (Rumunijos, Bulgarijos ir Kroatijos) įstojimą, ir siekiant visoje ES padengti Natura 2000 tinklų išlaidas finansiniai poreikiai turi būti perskaičiuoti;
14. kviečia Komisiją pranešti Europos Parlamentui apie integruoto metodo taikymą, kai žinomos struktūrinio, žuvininkystės ir kaimo vystymo reglamentų išdavos, o tais atvejais, kai Natura 2000 programai valdyti nėra skirta jokių fondų, pasiūlyti konkrečiai šiam tikslui numatytą fondą, ir tai turėtų apimti informavimo politiką bei padėti geriau informuoti visuomenę informavimą gamtos apsaugos klausimais siekiant pabrėžti su plėtra susijusią ekonominę ir socialinę naudą, gaunamą naudojant pasiūlytas priemones;
15. pritaria Komisijos ketinimams gamtos apsaugos politiką įtraukti į platesnį ekonominio, socialinio ir regioninio vystymosi Europos Sąjungoje projektą; tačiau mano, kad jos galutinis pasiūlymas neatspindi jos tvirto noro suteikti šiai politikai reikiamą finansavimą ir užtikrinti jos sėkmingą įgyvendinimą;
16. remia Komisijos ketinimą paskelbti išsamius patarimus, kaip panaudoti struktūrinius fondus Natura 2000 programai remti, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad Natura 2000 programos finansavimui būsimose Bendrijos sanglaudos politikos strateginėse gairėse bus teikiama pirmenybė;
17. ragina, skatinant ir skleidžiant geriausią patirtį, pripažinti tuos teritorinius vienetus, kurie įrodys gebantys finansiniu ir aplinkosaugos požiūriu veiksmingai naudodami lėšas valdyti atitinkamas Natura 2000 programos sritis;
18. pabrėžia, kad įgyvendinant šiuos tikslus svarbu įtraukti atskirų valstybių parlamentus, socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir regionų bei vietos valdžios institucijas ir skatinti jas tinkamai konsultuotis su visuomene;
19. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
EXPLANATORY STATEMENT
Introduction
At the June 2001 Gothenburg Summit, Heads of State committed to the target of halting biodiversity loss in the EU by 2010. This commitment was reaffirmed at the June Summit in 2004 and forms part of EU’s commitment to stem losses of global biodiversity. Wild birds have been adopted as an EU structural indicator of EU biodiversity. Farmland bird populations are currently endangered, reinforcing evidence that other groups of flora and fauna are in similar deep decline.
Significant progress has been made in the establishment of the Natura 2000 network of protected areas through the designation of more than 18,000 sites across the EU. When finalised, the network is expected to cover more than 15 % of the EU's territory with a significant marine component (currently 7.7 million hectares).
Delivering a well designed and adequately financed Natura 2000 network is a key opportunity to help deliver the 2010 target. Without adequate financial security, this target will be put at risk.
Socio-economic benefits
In addition to biodiversity benefits, a well-managed Natura 2000 network should play an important role in the solution to two current public policy challenges: rural economic decline and improvement in citizens’ quality of life.
Properly managed Natura 2000 sites are mostly multi-functional in nature, helping to promote diversity in often economically remote areas through direct and indirect spending. It is estimated that 125,000 jobs are supported in the EU-15 in nature protection related activities. Nature conservation is a growth sector, unlike agriculture and forestry. Certain ‘honey pot’ sites also show significant potential for the tourism industry, adding to rural economic diversification potential.
Public benefits include high value ecological life support systems such as water purification and flood prevention. Evidence suggests that conservation efforts will help to preserve billions of Euros of such assets. Natura 2000 sites also offer an extensive educational resource. Promotion and investment in these sites is desirable to maximise this potential. Physical inactivity is a major preventable health risk leading to increasing health problems and burdens on health structures. Accessible protected areas with appropriate facilities provide a public facility that can play a role in reducing public health burdens through encouragement of physical activity.
Estimated costs
The Commission's Communication estimates that the Natura 2000 Network will cost € 6.1 billion annually. Preliminary calculations by NGOs suggest that this is likely to be a significant underestimate. According to your 'rapporteur', the Commission’s € 6.1 billion estimate should be considered as an absolute minimum 'advisory cost'.
Strategy – or ‘Policy response’?
The principal strategy proposed by the Commission is to mainstream Natura 2000 financing into the EU spatial management policies: the Rural Development and Cohesion policies. In order to be successful, this political choice must be adequately reflected in the Rural Development, Structural and Cohesion fund regulations. This represents a key test for the EU’s commitment to the principal of environmental integration under the Cardiff Process and the EU's Sustainable Development Strategy.
The Expert Group Report (Working Group on Article 8 of the Habitats Directive) proposed three options for co-financing: 1) use of existing EU funds; 2) increasing and upgrading the LIFE-Nature fund; 3) creation of a new funding instrument dedicated to Natura 2000. The Commission’s approach is to pursue Option 1) and integrate financing into Rural Development and Structural Funds. Such mainstreaming should be welcomed, but it must be noted that currently this strategy has some conspicuous limitations and obstacles. In particular:
· Management of many endangered habitat types, such as wetlands, and species such as the Imperial Eagle, would not be covered by the scope of Rural Development or Cohesion Policy.
· Biodiversity is still not the main objective of Rural and Structural Funds. These funds are at present driven by other, largely socio-economic priorities. Even with the recent changes in the CAP agreed with the 2003 Reform, the principle of environmental integration, the main objective of the Rural Development and Structural Funds is not nature conservation. Financing of Natura 2000 sites will compete directly with other, high-priority economic and social projects, such as the Trans-European Networks or structural adjustment in farming.
· Administrations responsible for managing and disbursing Rural and Structural Funds, often have limited nature conservation expertise and skills. It is therefore important that a dedicated fund, managed by institutions responsible for nature conservation, continues to play a significant role in Natura 2000 financing.
· It is a reality in most Member States that limited government funding is available for activities linked to the Natura 2000 network.
Criticisms have been voiced by stakeholders that the present system is unfocused, leading to fears that an integrated approach will be complex and difficult to implement correctly in order to deliver targeted on-the-ground biodiversity gains.
The Working Group on Article 8 of the Habitats Directive thus concludes: "It is evident that the existing range of EU co-financing arrangements in unsuited to the challenge of implementing Natura 2000. Arrangements are complex, potentially involving a large number of funds, each with separate criteria and application processes and designed to deliver against its own objectives, rather than those of Natura 2000. None of the funds is available on a long-term basis for the full range of activities associated with Natura 2000 management."
The European Environment Agency (EEA) views nature protection in a much broader perspective than the Commission’s approach. The EEA writes: "Achieving these targets will require monitoring, information, assessments and understanding of: the causal relationships between human activities, the pressures they produce and the impacts of these pressures on the environment in general and biodiversity in particular; the options for actions to reduce and prevent biodiversity loss; and the effects and effectiveness of agreed actions on biodiversity."
"There are many inter-related activities that have an impact on biodiversity. Assessments need to be integrated and involve a wide range of expertise and concerned citizens. In addition, information is limited and inconsistent across Europe on the state and trends in biodiversity. This situation is unlikely to change quickly since biodiversity monitoring is quite time consuming, costly and difficult to prioritise and hence has received relatively little attention for funding."
At present certain Natura 2000 management activities can be financed under rural development and cohesion policies. To-date, funds from these instruments have been used successfully in Natura 2000 sites in a number of instances. However, coverage has been limited, demonstrating that if not given a priority under the relevant regulations, the status quo, will be maintained and a strategically financed network will not be achieved.
The Commission does not propose to make the implementation of the Natura 2000 network obligatory in any of the concerned Funds. Without further adjustment to the relevant regulations, this approach may be seen as putting biodiversity at risk, with what could be termed as an 'optimistic' approach. It is significant that the Commission states that: "it remains to be seen how the Member States will integrate the available opportunities in their programmes and plans for the next financial period." Further the Commission states: "It is however, not possible to fix a target for the level of this funding since the final expenditure will depend on the priority given to Natura within individual member states programmes".
With less than six years to go before 2010, it is considered unrealistic to expect administrative structures to evolve and deliver large-scale biodiversity gains without maintaining a biodiversity fund to facilitate the mainstreaming process. It would be politically and practically regrettable if the EU were to abandon its only dedicated biodiversity fund at this time. LIFE-Nature has proved successful and good value for money in terms of delivering biodiversity benefits, and has been a success story for the EU’s biodiversity policies. Maintaining an adapted biodiversity fund after 2006 would deliver what can be called ‘enhanced integration’ option.
Even though the Commission in principle, may be correct, that the integration approach is the most effective in the long term, serious doubts exist as to whether this approach will work in practise. A fully integrated approach and the end of a dedicated biodiversity fund should therefore only apply from the day when the Commission can assure the European Parliament that the integration approach is working properly. The Commission is invited to rapidly adopt a number of adjustments to existing funds. Together with proposals on limiting the pressures that human activities cause in other sectors, there would be a sound basis for not prolonging specific diversity funds, when the process of achieving the Gothenburg goal is evident. At present your rapporteur has serious doubts about the Commission recommendation, if no strong commitments are made at the same time.
In agreement with the Commission’s own expert Working Group, your Rapporteur believes that as nature does not respect political boundaries, the Natura 2000 network is a joint responsibility between the Community and Member States, and therefore EU funds should cover sites and their management activities.
23.2.2005
ŽEMĖS ŪKIO IR KAIMO PLĖTROS KOMITETO NUOMONĖ
Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetui
dėl programos Natura 2000 finansavimo
( 2004/2164(INI) )
Nuomonės referentas: Kyösti Tapio Virrankoski
PASIŪLYMAI
Žemės ūkio komitetas komitetas ragina atsakingą Aplinkos apsaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi „Natura 2000“ programos tikslas yra padėti sukurti Europos gamtos apsaugos programą, paremtą Paukščių direktyvoje
1979 m. balandžio mėn. 2 d. Tarybos direktyva 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 103, 1979 04 25, p. 1). ir Paplitimo vietų direktyvoje išdėstytomis nuostatomis,
B. kadangi tikimasi, kad pagal „Natura 2000“ programą sukurtas tinklas apims 63,7 mln. hektarų ir kainuos 6,1 mlrd. eurų per metus, ir kadangi turint omeny, kad programa duoda naudos visai Sąjungai ir atitinka Bendrijos tikslus, šalys, turinčios didesnę biologinę įvairovę ir didesnį saugomų sričių plotą, neturi dėl to turėti didesnių sąnaudų.
C. kadangi gamtos apsaugos ir „Natura 2000“ programos finansavimo naštą turi lygiai dalintis visi ES piliečiai,
D. kadangi dėl 2003 m. bendros žemės ūkio politikos reformos žymiai padidės Europos ūkininkų išlaidos siekiant laikytis ekologinių kriterijų,
E. kadangi ūkininkai ir miškų savininkai, panaudodami valdymo metodus, gali žymiai prisidėti prie biologinės įvairovės išsaugojimo ir jos tausojimo dirbamos žemės plotuose, o daugeliu atvejų tai reikalauja papildomų išlaidų, kurios turėtų būti atitinkamai kompensuotos,
F. kadangi Europos Komisija savo komunikate nagrinėja tris skirtingas galimybes kaip ateityje finansuoti „Natura 2000“ programą,
G. kadangi 2002 m. Taryba nustatė ūkio biudžetą, neatsižvelgdama į papildomas ūkininkų ir miškų savininkų išlaidas, atsirandančias dėl įsipareigojimų Bendrijai pagal 1992 m. Direktyvą,
1. teigiamai vertina Komisijos komunikatą, kaip pagrindą nagrinėti ir nustatyti „Natura 2000“ programos finansavimo būdus;
2. tačiau mano, kad Komisijos komunikatui nepavyko išaiškinti daugybes „Natura 2000“ finansavimo spragų ir atsakyti į klausimą, kaip padengti specialiųjų priemonių, skirtų aplinkai ir rūšims apsaugoti, išlaidas, kurios iki šiol buvo padengiamos iš programos „Life Nature“ lėšų;
3. tačiau išreiškia susirūpinimą dėl to, kad labai vėluojama baigti kurti ,,Natura 2000“ tinklą, ir dėl neigiamų vėlavimo padarinių, susijusių su tikslesne šio tinklo finansavimo reikmių sąmata bei efektyvesniu planavimu ir veiksmų koordinavimu; apgailestauja, kad Komisijos komunikate nėra tikslesnės ,,Natura 2000“ tinklo kūrimo sąnaudų sąmatos ir kad nebuvo deramai atsižvelgta į tai, kad ateityje plečiantis ES reikės mažinti tinklui skiriamus išteklius, kadangi didesnis saugomų teritorijų skaičius turės būto remiamas iš tų pačių lėšų; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kas anksčiau išdėstyta, parengti naują, tikslesnę sąmatą, kurioje būtų nurodytos faktinės ,,Natura 2000“ tinklo kūrimo sąnaudos;
4. primena, kad Komisija ir Taryba, 1992 m. priimdamos Paplitimo vietų direktyvą, aiškiai pasižadėjo, kad direktyvos nuostatų finansinė našta nebus užkrauta žemės savininkams ir naudotojams; primygtinai ragina, kad šio įsipareigojimo būtų laikomasi;
5. ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų pagreitintas programos „Natura 2000“ užbaigimas ir kad būtų detaliai išnagrinėtos visos išlaidos, atsižvelgiant į:
- - išlaidas, reikalingas kompensacijoms išmokėti specialioms gyventojų grupėms, už jų gyvenimo į tinklą įtrauktose srityse pasekmes;
- - išsiplėtusios Sąjungos valstybių narių realius poreikius;
- - debatus dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos, kuri gali turėti didžiulę įtaką tinklo finansavimo eigai ateityje, taip pat Sąjungos politikai bendrąja prasme;
6. atkakliai tvirtina, kad jeigu „Natura 2000“ išlaidas ketinama įtraukti į Kaimo plėtros fondą, turėtų būti atitinkamai padidinti įnašai į šį fondą;
7. ragina Komisiją teikiant bendro finansavimo pasiūlymus atsižvelgti į valstybėse narėse saugomų teritorijų skirtumus;
8. mano, kad siekiant padengti papildomas žemės ūkio išlaidas vietovėse, kuriose taikoma „Natura 2000“ programa, galėtų būti naudojamos Kaimo plėtros fondų lėšos, su sąlyga, kad tai nesumažins finansavimo kitoms kaimo plėtros programoms, gyvūnų gerovės didinimui, žemės ūkio aplinkosaugos priemonėms ir kitiems pasiūlytame Kaimo plėtros fondų reglamente numatytiems tikslams;
9. mano, kad „Natura 2000“ lėšos, naudojamos gamtos valdymo priemonėms, turi būti skirtos ūkininkams ar kitiems žemės naudotojams tam, kad jiems būtų suteikta galimybė turėti įvairesnių pajamų;
10. todėl ragina Komisiją parengti naują pasiūlymą dėl programos „Natura 2000“ finansavimo, remiantis jau pateiktais scenarijais, kuriame būtų atsižvelgta į šiuos faktorius: lygiagretų politikos, kuri teiktų informaciją ir gerintų visuomenės informavimą gamtos apsaugos klausimais, siekiant pabrėžti su plėtra susijusią ekonominę ir socialinę naudą, gaunamą naudojant pasiūlytas priemones, kūrimą.
11. džiaugiasi Komisijos ketinimu įtraukti gamtos apsaugos politiką į platesnę darnaus ekonominio, socialinio ir regioninio vystymosi Europos Sąjungoje koncepciją; tačiau mano, kad jos paskutinis pasiūlymas neparodo tvirto apsisprendimo šiai politikai suteikti reikiamų lėšų ir užtikrinti sėkmingą jos įgyvendinimą;
12. pabrėžia, kad tolesnė tinklo „Natura 2000“ plėtojimas ir palaikymas turėtų būti pasiekti ne įgyjant žemę, o ilgalaikėmis valdymo sutartimis su ūkininkais bei kitais privačiais žemės naudotojais.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Natura 2000 finansavimas
Nuorodos
( 2004/2164(INI) )
Atsakingas komitetas
ENVI
Nuomonę teikiantis komitetas
Paskelbimo per plenarinį posėdį data
AGRI
28.10.2004
Glaudesnis bendradarbiavimas
--
Nuomonės referentas
Kyösti Tapio Virrankoski
Paskyrimo data
23.11.2004
Svarstymas komitete
20.1.2005
21.2.2005
Priėmimo data
21.2.2005
Galutinio balsavimo rezultatai
Už:
35
Prieš:
--
Susilaikė:
--
Posėdyje per galutinį balsavim¹ dalyvav? nariai
Joseph Daul, Jean-Claude Fruteau, Janusz Wojciechowski, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Kyösti Tapio Virrankoski, Katerina Batzeli, Sergio Berlato, Niels Busk, Luis Manuel Capoulas Santos, Albert Deß, Carmen Fraga Estévez, Duarte Freitas, Ioannis Gklavakis, Lutz Goepel, Bogdan Golik, María Esther Herranz García, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Kartika Tamara Liotard, Albert Jan Maat, Diamanto Manolakou, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Willem Schuth, Czesław Adam Siekierski, Marc Tarabella
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
María del Pilar Ayuso González, Armando Dionisi, Ilda Figueiredo, Béatrice Patrie, Bernadette Vergnaud
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
--
7.3.2005
REGIONINĖS PLĖTROS KOMITETO PATEIKTA NUOMONĖ
for the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety
on Financing Natura 2000
( 2004/2164(INI) )
Draftswoman: Jillian Evans
SUGGESTIONS
The Committee on Regional Development calls on the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety, as the committee responsible, to incorporate the following suggestions in its motion for a resolution:
1. Notes that the Natura 2000 network of protected areas across the EU is one of the main pillars of EU action on biodiversity and that much of Europe's biodiversity has already been lost;
2. Notes that healthy ecosystems provide important social and economic resources as well as recreation opportunities and support for farming and fisheries;
3. Welcomes the Commission proposal for a strategic approach to the funding of Natura 2000, while voicing its concern that the funding is almost exclusively supplied by the structural and rural development funds, which means that nature conservation activities are having to compete at both national and regional level with other sectoral activities of a socio-economic nature for the self-same funds, which could jeopardise the financing in question;
4. Is concerned that implementation of Natura 2000 has been delayed ;
4 a. Believes that it is essential that there be a study made of the social and economic impact of restrictive spatial planning measures arising from the Natura 2000 network on the land concerned, those who live there and their economic activities; and likewise to demarcate the areas acquired for the conservation of habitats and biodiversity on a strictly technical and scientific basis, establish conditions for the development of job-creating and wealth-generating economic activities, and produce information which can easily be consulted by local people and local authorities;
5. Notes that inadequate funding undermines the network and puts at risk the targets for 2010 and asks for this to be considered in the debate on financial perspectives after 2006;
6. Points out that structural fund funding for Natura 2000 is in accordance with the Cardiff Process of integrating environmental considerations in all key policy areas, and that it should in any case guarantee adequate funding within the Structural Fund objectives;
10a. Emphasises that structural funds cannot be the only source of EU funding for the Natura 2000 networks and that funding should be coordinated with the rural development fund, LIFE+ and a dedicated fund.
6a. Calls on the Commission to guarantee adequate financing of Natura 2000, whether by means of a specific instrument, or by increasing the funding for LIFE + by including an item earmarked for biodiversity conservation, which will allow the objectives to made met;
7. Supports the Commission's intention to publish detailed guidance on how to use the structural funds to support the Natura 2000 network and calls on the Commission to make good its assurances that Natura 2000 financing will be listed as a priority in the forthcoming Community Strategic Guidelines for Cohesion Policy;
7a. Calls for all the planning instruments to be integrated into a single Operational Plan, which will take a strategic development approach;
7b. Calls for objective supports to be established to develop alternative productive, job-creating and wealth-generating economic activities with the objective of strengthening the local economic fabric, and likewise the establishment of effective measures to protect and enhance local economic resources and products, with due attention to their specific characteristics and their importance in the local economies;
18. Emphasises that financing from the structural funds for Natura 2000 must be allocated to specific, authorised objectives, and be adequately resourced, and that their release should be made conditional on national Natura 2000 finance plans;
8a. Points out that since the Natura 2000 network benefits the entire Union and responds to Community-level objectives, it should not represent additional costs to those Member States where biological diversity is greater and the protected areas more extensive, as laid down in Directive 92/43/EEC; calls on the Commission, for this reason, to take due account, when dealing with proposals for co-funding, of the proportionality criterion in respect of the protected area within the various Member States;
8a. Calls for the recognition, by means of encouraging and spreading best-practice, of those territorial units which demonstrate their ability to manage their respective Natura 2000 areas cost-efficiently in both environmental and financial terms;
9. Calls on the Commission to require the Member States to give due consideration to the needs of Natura 2000 management when establishing their programmes for the structural funds, so they can incorporate their Natura 2000 network protection schemes into their operational plans;
9a. Draws attention to the need to use adequate monitoring to ensure that the institutes responsible for nature conservation are actually equipped with the requisite human and financial resources to perform their nature conservation duties;
9b. Stresses the importance of involving the national parliaments, the social partners, civil society and regional and local authorities in implementing these objectives, by encouraging promoting proper public consultation;
10. Calls for changes to the Proposal for a Council Regulation laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund to refer to Natura 2000 in order to ensure the eligibility of Natura 2000 activities for financing from the structural funds.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Natura 2000 finansavimas
Procedūros numeris
2004/2164(INI) )
Atsakingas komitetas
ENVI
Nuomonę teikiantis komitetas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
REGI 28.11.2004
Glaudesnis bendradarbiavimas
-
Nuomonės referentas(-ė) Paskyrimo data
Jillian Evans 25.11.2004
Svarstymas komitete
31.1.2005
Priėmimo data
7.3.2005
Galutinio balsavimo rezultatai
Už:
Prieš:
Susilaikė:
26
6
7
Posėdyje per galutinį balsavim¹ dalyvav? nariai
Alfonso Andria, Stavros Arnaoutakis, Elspeth Attwooll, Jana Bobošíková, Graham Booth, Bernadette Bourzai, Bairbre de Brún, Gerardo Galeote Quecedo, Iratxe García Pérez, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Konstantinos Hatzidakis, Alain Hutchinson, Carlos José Iturgaiz Angulo, Mieczysław Edmund Janowski, Tunne Kelam, Miloš Koterec, Constanze Angela Krehl, Jamila Madeira, Ioannis Matsis, Miroslav Mikolášik, Jan Olbrycht, Markus Pieper, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Elisabeth Schroedter, Catherine Stihler, Margie Sudre, Kyriacos Triantaphyllides, Vladimír Železný
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Inés Ayala Sender, Thijs Berman, Philip Bradbourn, Jan Březina, Brigitte Douay, Mojca Drčar Murko, Jillian Evans, Richard Falbr, Emanuel Jardim Fernandes, Toomas Savi, László Surján, Paavo Väyrynen, Manfred Weber
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Natura 2000 finansavimas
Procedūros numeris
2004/2164(INI)
Pagrindas Darbo tvarkos taisyklėse
45 straipsnis
Atsakingas komitetas Patvirtinimo per plenarinį posėdį data
ENVI 28.10.2004
Komitetai, į kuriuos kreiptasi dėl nuomonės Paskelbimo per plenarinį posėdį data
AGRI 28.10.2004
REGI 28.10.2004
BUDG
28.10.2004
Nuomonė nepateikta Sprendimo data
BUDG 15.12.2004
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
Į pranešimą įtrauktas(-i) pasiūlymas(-ai) dėl rezoliucijos(-ų)
Pranešėja Paskyrimo data
Margrete Auken 27.9.2004
Pakeistas(-i) pranešėjas(-ai)
Svarstymas komitete
18.1.2005
7.3.2005
Priėmimo data
7.3.2005
Galutinio balsavimo rezultatai
Už:
Prieš:
Susilaikė:
47
2
2
Posėdyje per galutinį balsavim¹ dalyvav? nariai
Adamos Adamou, Johannes Blokland, John Bowis, Frederika Brepoels, Dorette Corbey, Chris Davies, Mojca Drčar Murko, Jillian Evans, Karl-Heinz Florenz, Norbert Glante, Françoise Grossetete, Cristina Gutiérrez-Cortines, Satu Hassi, Gyula Hegyi, Mary Honeyball, Marie Anne Isler Béguin, Dan Jorgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Holger Krahmer, Peter Liese, Linda McAvan, Marios Matsakis, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Carl Schlyter, Richard Seeber, María Sornosa Martínez, Thomas Ulmer and Åsa Westlund.
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Margrete Auken, María del Pilar Ayuso González, Bairbre de Brún, Christofer Fjellner, Milan Gaľa, Hélene Goudin, Jutta D. Haug, Erna Hennicot-Schoepges, Urszula Krupa, Alojz Peterle, María Isabel Salinas García, Renate Sommer, Bart Staes, Robert Sturdy, Andres Tarand, Claude Turmes and Phillip Whitehead.
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
Alfonso Andria, Albert Deß and Bernhard Rapkay.
Pateikimo data – A6
8.3.2005
A6‑0049/2005
Pastabos
...
