Ko laukti iš 2014 – 2020 m. ilgalaikio ES biudžeto?
Biudžetas
2012-03-23 - 11:00
ES nori reformuoti nuosavų išteklių sistemą ©Getty Image EP pareiškė poziciją birželio 6 d. Pateikta virš 1000 pakeitimų Ar iš rimtos ekonominės krizės besivaduojanti ES pajėgi įgyvendinti ambicingus strategijoje „Europa 2020“ iškeltus tikslus, o Europos šalys neįklimps į nesutarimus dėl lėšų skyrimo ir panaudojimo? Kokie pokyčiai laukia skirtingų ES politikos sričių? Visi šie klausimai turės būti išspręsti derantis dėl 2014 – 2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP).
Politinius iššūkius analizuojantis Europos Parlamento komitetas (SURE) apibrėžė EP poziciją dėl ilgalaikio 2014 – 2020 m. biudžeto – prieš Taryboje posėdžiaujančių ES šalių „mūšį“ dėl lėšų perskirstymo.
Parlamento pozicijos formavimas vyko trimis etapais:
1 etapas (2010 m. liepos – gruodžio mėn.): bendrųjų techninių reikalų aptarimas – strategija „Europa 2020“, DFP trukmė, struktūra ir skiriamų lėšų dydis;
2 etapas (2011 m. sausio – kovo mėn.): specifinių politinių prioritetų analizė – žemės ūkis, sanglauda, parama vystymuisi, išorės ryšiai;
3 etapas (2011 m. balandžio – birželio mėn.): derybos ir balsavimas dėl bendros EP pozicijos.
Daugiametė finansinė programa atspindės septynerių metų finansavimo prioritetus, kartu bus priimtas sprendimas dėl ES nuosavų išteklių sistemos reformos. Derybos dėl ilgalaikio biudžeto remsis projektu, kurį Komisija pristatė 2011 m. birželį.
Kovo 22 d. Briuselyje vykusioje konferencijoje europarlamentarai drauge su nacionalinių parlamentų, vyriausybių ir Komisijos atstovais aptarė Sąjungos „nuosavų išteklių“ ateitį, finansavimo prioritetus ir lėšų panaudojimo efektyvumą. Išsamiau apie konferenciją galite sužinoti pirmajame šios dosjė straipsnyje žemiau.
Šioje nuolat atnaujinamoje dosjė rasite naujausią medžiagą apie 2014 – 2020 m . ilgalaikio biudžeto formavimą.
20110429FCS18370
M. Schulzas: ES biudžetas per sunkmetį turi tapti ekonomikos augimo varikliu
Danijos premjerė H. Thorning–Schmidt ir EP pirmininkas M. Schulzas konferencijoje apie 2014–2020 m. ES biudžetą (2012–03–22) Europos Parlamentas nesutiks su ES biudžeto mažinimu, – tokiais žodžiais EP pirmininkas Martinas Schulzas kovo 22 dieną pradėjo konferenciją apie ilgalaikį 2014–2020 metų ES biudžetą. Be to, jis turi būti formuojamas iš nuosavų išteklių siekiant išvengti sunkių derybų dėl nacionalinių įnašų, pridūrė M. Schulzas.
Nacionaliniai įnašai, apskaičiuojami remiantis valstybių narių bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis (BNP), sudaro apie 75 proc. ES biudžeto įplaukų.
Derėdamosi dėl ES biudžeto šalys skaičiuoja, kiek iš jo gaus ir turės į jį sumokėti. Paprastai visos nori gauti kuo daugiau, o mokėti kuo mažiau, – vyksta ilgos ir sunkios derybos.
Šalių įnašus pakeis nauji mokesčiai
Komisija ir europarlamentarai siūlo laipsniškai pakeisti nacionalinius įnašus tiesiogiai nuo šalių nepriklausančiais „nuosavais ištekliais“ iš finansinių sandorių ir pridėtinės vertės mokesčių.
„Per ateinantį dešimtmetį finansinių sandorių mokestis sumažintų valstybių narių BNP įnašus perpus, atnešdamas į ES biudžetą 54 mlrd. eurų kasmet“, – tvirtino biudžeto komisaras Januszas Lewandowskis.
Tačiau Audito Rūmų narys Milanas M. Cviklas įspėjo, kad tikėtinas šių įplaukų svyravimas, nes finansiniams atsiskaitymams būdingas nepastovumas.
Be to, anot Danijos deputatės Evos Kjer Hansen, neaišku, koks bus šio mokesčio poveikis ekonomikos augimui ir konkurencingumui. „Mažai tikėtina, kad jį parems valstybės narės“, – kalbėjo ji.
Daugiau uždavinių – mažiau pinigų
M. Schulzas pabrėžė, kad negalima mažinti Sąjungos biudžeto ir drauge reikalauti iš jos daryti daugiau.
Savo ruožtu Komisijos pirmininkas J. M. Barroso tvirtino, kad europinis biudžetas yra investicinis ir skirtas ne „Briuseliui, o ES regionams ir miestams“.
„Kito laikotarpio biudžetas turėtų orientuotis į mokslinius tyrimus ir plėtrą, „žaliąją“ politiką ir skurdesnių regionų plėtrą“, – tvirtino Danijos premjerė Helle Thorning–Schmidt.
Paprastesnis biudžetas
EP nariai nori supaprastinti ES finansavimo sistemą, kuri šiuo metu paremta įvairiomis išlygomis, išimtimis ir permokų grąžinimais.
Viena iš EP nuomonės rengėjų Anne E. Jensen (Liberalai ir demokratai, Danija) pabrėžė, kad Parlamentas nori panaikinti išimtis ir permokų grąžinimus bei sumažinti nacionalinius įnašus. „Nenorime didesnių mokesčių, norime geresnės išlaidų kokybės“, – pridūrė ji. Ko laukti iš 2014–2020 m. ilgalaikio biudžeto? EP rezoliucija apie daugiametį ES biudžetą (2011–06–08) EK pranešimas spaudai apie finansinių sandorių mokesčio pasiūlymą (2011–09–28) Konferencijos apie daugiametį biudžetą programa Konferencijos nuotraukų galerija
EP narių akiratyje – finansinių sandorių mokestis
Europinis finansinių sandorių mokestis sustiprintų bendrąją rinką ir užtikrintų teisingą finansų sektoriaus indėlį sprendžiant finansų krizės sukeltas problemas. Tai pabrėžė dauguma antradienį Ekonomikos komitete vykusio susitikimo dalyvių, įskaitant už mokesčius atsakingą eurokomisarą A. Šemetą.
Būtinas finansų sektoriaus indėlis
Nepaisant slegiančių skolų, kurios dėl ekonominės krizės padidėjo nuo mažiau nei 60 proc. iki 80 proc. BVP, vyriausybės skyrė 4,6 trilijonus eurų finansų sektoriui gelbėti.
Be to, finansų sektorius kasmet gauna apie 18 milijardų eurų naudos dėl finansinėms paslaugoms netaikomo PVM.
Todėl siekiant teisingo finansų sektoriaus indėlio atkuriant ekonomiką siūloma apmokestinti finansinius sandorius.
Šiuo metu 10 valstybių narių taiko tam tikrus finansinių sandorių mokesčius. Todėl vienodo europinio mokesčio įvedimas taip pat padėtų išvengti konkurencijos iškraipymų bendrojoje rinkoje.
Finansinių sandorių mokestis
Praeitais metais Komisijos pasiūlytas mokestis būtų taikomas visiems finansų įstaigų sudaromiems sandoriams dėl finansinių priemonių tuo atveju, kai bent viena sandorio šalis yra įsikūrusi ES teritorijoje.
Akcijų ir obligacijų mainams būtų taikomas 0,1 proc. tarifas, o išvestinių finansinių priemonių sandoriams – 0,01 proc. tarifas.
Taip kasmet būtų galima surinkti maždaug 57 mlrd. eurų. Jei naujajam mokesčiui būtų pritartą, jis įsigaliotų nuo 2014 m. sausio 1 dienos.
Papildomos pajamos į ES ir nacionalinius biudžetus
Taikant šį mokestį gautas pajamas pasidalintų ES ir valstybės narės. Dalis mokesčio būtų naudojama kaip ES nuosavi ištekliai ir taip būtų iš dalies sumažinti valstybių narių įnašai.
Ekonomikos komiteto nariai dėl naujojo mokesčio planuoja apsispręsti balandį. Tuo tarpu balsavimas plenarinėje sesijoje numatytas birželį. EP pranešimas spaudai (anglų kalba) EK pranešimas spaudai (2011–09–28) Finansinių sandorių mokestis (diagrama PDF formatu)
Metas radikaliai ES pajamų reformai, įsitikinęs A. Lamassoure
MFF conference ©European Union 2011 Dabar yra tinkamas metas reformuoti biudžeto sudarymą pagal ES sutarčių nuostatas, numatančias išlaidų padengimą iš nuosavų išteklių, kitaip tariant, mokesčių. Taip teigia EP Biudžeto komiteto pirmininkas Alainas Lamassoure, kuris dalyvavo konferencijoje apie daugiametį ES biudžetą.
Spalio 20–21 d. Briuselyje vykusioje konferencijoje Europos ir nacionalinių parlamentų nariai drauge su ES vyriausybių, Komisijos ir nevyriausybinių organizacijų atstovais aptarė Sąjungos „nuosavų išteklių“ ateitį, finansavimo prioritetus ir lėšų panaudojimo efektyvumą.
EP pirmininkas Jerzy Buzekas pradėdamas konferenciją sakė: „Turime būti pajėgūs geriau reaguoti į krizes ateityje. Darbo vietoms sukurti būtina užtikrinti ekonomikos augimą, konkurencingumą ir stiprią vidaus rinką. O tam reikia tvirto ES biudžeto [...] Kiekvienas iš bendro biudžeto išleistas euras sumažina nacionalinių biudžetų naštą.“
Nesutariama dėl įgyvendinimo būdų
Europos ir nacionaliniai parlamentarai sutiko, kad reikia reformuoti ES biudžeto sudarymą, tačiau nuomonės išsiskyrė dėl reformos būdų.
Komisijos siūlymai įvesti finansinių sandorių mokestį ir reformuoti PVM sistemą buvo sutikti palankiai, tačiau dauguma kalbėtojų abejojo praktinėmis jų įgyvendinimo galimybėmis ir sakė, kad naujo mokesčio įvedimas turėtų būti globalus, ne tik ES lygiu.
Konferencijos dalyviai taip pat išreiškė nuogąstavimą, kad naujoji PVM sistema padidins bendrą mokesčių naštą.
„Dabartinė ES pajamų sistema yra nepaprastai sudėtinga ir nesuprantama ES piliečiams, todėl turi būti reformuota, kad padidintų piliečių domėjimąsi tuo, už ką jie moka“, – kalbėjo Europos demokratų ir liberalų frakcijos lyderis Guy Verhofstadtas.
Finansavimo prioritetai
Renginio dalyvių nuomone, regioninės politikos finansavimas yra pernelyg sudėtingas.
„Iššūkis yra ne tai, kaip išleisti daugiau, bet kaip išleisti geriau. Lėšos turi būti geriau paskirstomos pagal prioritetus“, – kalbėjo Danijos valstybės sekretoriaus pavaduotojas Pederis Lundquistas, atsakingas už ES daugiametį biudžetą.
„Jei projektai neatneša lauktos naudos, geriau iš viso jų atsisakyti“ , – pridūrė jis.
Panaši konferencija bus surengta ir pirmininkaujant Danijai
Ši konferencija surengta reaguojant į EK birželį pateiktus pasiūlymus dėl „nuosavų išteklių“ ir naujojo daugiamečio ES biudžeto, ir yra pirmoji tokio pobūdžio.
Atsakydamas į A. Lamassoure raginimą surengti panašią konferenciją, kuri „paspartintų derybas dėl nuosavų išteklių ir daugiamečio biudžeto“, Danijos Europos reikalų ministras Nicolai Wammen pažadėjo tai padaryti kitų metų pirmąjį pusmetį. Pranešimas spaudai (anglų kalba)
Europos Parlamentas nesutinka su ES biudžeto augimo įšaldymu
Pranešėjas Salvador Garriga Polledo Birželio 8 d. Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje (468 balsai už, 134 prieš, 54 susilaikė) nesutinkama su kai kurių Sąjungos valstybių siūlymu ateityje įšaldyti ES biudžetą 2013 m. lygyje.
Specialiojo Europos Parlamento komiteto daugiametei finansinei programai aptarti parengtoje rezoliucijoje siūloma numatyti, kad 2014-2020 m. ES biudžete padaugės lėšų nuo 1,06 proc. ES bendrojo nacionalinio produkto (tiek numatyta 2013 m.) iki 1,11 proc. BNP, nes tik tuomet Sąjunga galės įgyvendinti savo įsipareigojimus.
Valstybėms, siūlančioms įšaldyti ES biudžetą, europarlamentarai siūlo sukonkretinti, kurioms sritims jos norėtų skirti mažiau lėšų. Jie pažymi, jog svarbu skirti daugiau lėšų mokslo tyrimams bei naujovėms (kaip jau sutarta), taip pat energetikos infrastruktūrai. Parlamentas ragina palikti esamą finansavimą regionų bei žemės ūkio politikai, taip pat pakankamai finansuoti užsienio politiką bei ES plėtrą. Savo ruožtu siūloma sutaupyti ES administracijai skirtų lėšų, pavyzdžiui, sutelkiant visą EP veiklą vienoje šalyje. Europarlamentarai taip pat pageidauja daugiau biudžeto lankstumo palyginti su esama daugiamete finansine programa.
EP nariai kritiškai vertina esamą Sąjungos biudžeto šaltinių sistemą, kuomet dauguma lėšų surenkama iš valstybių narių įmokų. Jie siūlo panaikinti esamas išimtis bei finansines nuolaidas kai kurioms ES šalims, taip pat sukurti tikrų nuosavųjų išteklių sistemą, išvengiant bendro mokesčių naštos padidėjimo piliečiams.
Birželio 29 d. Europos Komisija pateiks savo poziciją dėl 2014-2020 m. ES daugiametės finansinės programos. Po to prasidės ES institucijų derybos šiuo klausimu.
EP pranešėjas šiuo klausimu Salvador Garriga Polledo (Europos liaudies partija, Ispanija) pažymėjo: „Dar niekada europiečiai nereikalavo iš ES tiek daug ir dar niekada taip kritiškai nebuvo vertinama jos veikla. Visuomenė vėl patikės ES tik tuomet, kai piliečiai bus tikri, kad Sąjunga geriau gina jų vertybes ir interesus. Kita daugiametė finansinė programa turėtų būti priemonė parodyti Europos piliečiams, kad Sąjunga pajėgi mąstyti ir veikdama ginti savo ilgalaikius interesus, taip pat siekti veiksmingų rezultatų solidaus augimo ir vidaus sanglaudos užtikrinimo srityse.“ Rezoliucijos projektas D.U.K. apie ES biudžetą ir nuosavuosius išteklius [EN]
Jutta Haug: užsibrėžtiems tikslams būtinas tvirtas ilgalaikio biudžeto užnugaris
Jutta Haug: „Neįmanoma judėti į priekį su mažiau lėšų, nei turime dabartiniame ilgalaikiame biudžete“ Pernai įkurtas specialusis politinių išbandymų komitetas (SURE) turi apibrėžti Europos Parlamento poziciją prieš prasidedant deryboms dėl ilgalaikio ES biudžeto, apimsiančio 2014-2020 m. laikotarpį. „Antraščių“ pakalbinta komiteto pirmininkė Jutta Haug (Socialistų ir demokratų aljansas, Vokietija) sako, jog Europai būtinas pakankamas ilgalaikis biudžetas ir iš tiesų nuosavų išteklių sistema.
„Birželio 9 d. greičiausiai jau turėsime Parlamento poziciją, liesiančią derėtis su Taryba dėl daugiametės finansinės programos (DFP).
Pranešėjas Salvador Garriga Polledo ir aš tikimės, kad pranešimą parems trys ketvirtadaliai europarlamentarų. Tuomet nedvejodami galėsime teigti, kad tai bendra Parlamento pozicija“, – apie komiteto ataskaitos projektą, kuriam pateikta jau virš tūkstančio pakeitimų, kalba Jutta Haug.
Tvirtas finansinis stuburas
Pasak politinius iššūkius analizuojančio komiteto pirmininkės, ambicingų strategijos „Europa 2020“ tikslų įmanoma siekti tik turint patikimą finansinį užnugarį. „Neįmanoma judėti į priekį su mažiau lėšų, nei turime dabartiniame ilgalaikiame biudžete“, – neabejoja Jutta Haug. Pasak jos, EP pozicija turės atspindėti ekonomikos augimo strategijos tikslus dėl „išmanios, įtraukiančios ir tvarios plėtros“.
J. Haug įsitikinusi, kad be papildomų išteklių reformuoti sanglaudos ir žemės ūkio politikos sričių, kurioms skiriama apie 75 proc. ES lėšų, nepavyks.
„Būtinas sąžiningesnis tiesioginių išmokų ūkininkams paskirstymas tarp valstybių narių. Skurdžiau gyvenantys regionai turi mažinti savo atotrūkį nuo turtingųjų: padėti jiems reikia ne tik pinigais, bet ir idėjomis, gairėmis ir teisės aktais. Visa tai apima sanglaudos politika“, – primena politikė.
Ji primena būtinybę skirti daugiau lėšų moksliniams tyrimams, inovacijoms ir taikomiesiems mokslams, skatinant MVĮ ir universitetų partnerystę, siekiant konkurencingumą lemsiančio komercinimo.
Nuosavų europinių išteklių sistemos reforma
Nacionalinėmis įmokomis labiau nei rinkliavomis besiremianti ES biudžeto nuosavų išteklių sistema neproporcingai sureikšmina Taryboje vykstančias kovas dėl teigiamo ir neigiamo įmokų ir išmokų balanso.
Pasak Haug, tikra nuosavų išteklių sistema formuojant biudžetą leistų susitelkti ties europinėmis vizijomis ir prioritetais, o ne ginčytis dėl to, kas į bendrą iždą mokės daugiau, o kas – mažiau.
„Turime panaikinti šią geografinę sistemą, verčiančią kalbėti apie vokiškas, suomiškas ar daniškas ES lėšas, ir pereiti prie kalbėjimo apie Europos piliečių ir įmonių skiriamus pinigus“, – tikrai nuosavų išteklių sistemą ragina kurti ji.
Europarlamentarė ragina ES šalių finansų ministrus ir vadovus suvokti, jog siūloma reforma leistų išvengti nereikalingų rietenų dėl įmokų dydžių.
Didesnės Parlamento galios
Iki Lisabonos sutarties finansinės perspektyvos buvo tvirtinamos tarpinstituciniu susitarimu – Tarybai pateikus suderėtą ilgalaikį biudžetą Parlamentas tegalėdavo pasakyti „taip“ ar „ne“ ES šalių susitarimui. Lisabonos sutartis Tarybai leidžia nustatyti ilgalaikį biudžetą tik gavus Europos Parlamento sutikimą.
„Tai atveria duris, per kurias bandysime daryti įtaką Taryboje vyksiančioms deryboms. Viliuosi, kad šiuo metu Tarybai pirmininkaujanti Vengrija pateiks siūlymus dėl derybų su Parlamentu procedūrų. Vengrijos ir vėliau pirmininkausiančių Lenkijos, Danijos ir Kipro atstovai jau išreiškė pasiryžimą derėtis su mumis“, – aiškina Jutta Haug. SURE komitetas 2010 m. liepą įsteigtas tam, kad parengtų Parlamento poziciją dėl 2014 – 2020 m. biudžeto Komitetas turi 50 narių 2011 m. turinčios prasidėti derybos dėl ilgalaikio biudžeto turėtų užimti didžiąją 2012 m. dalį Pranešimo dėl naujos DFP projektas P. Berès: „Norint išbristi iš krizės, reikia bendrų pastangų“ Biudžetas: visi straipsniai ES biudžetas
Europarlamentarai: 2014-2020 m. biudžete turi būti pakankamai lėšų
EP nariai ragina daugiau lėšų skirti tyrimams ir inovacijoms ©BELGA/DPA/J.Woitas Ilgalaikio ES biudžeto augimo įšaldymas keltų grėsmę ekonominei plėtrai ir neleistų siekti 2020 m. strategijos tikslų, teigia politikos iššūkius vertinantis EP komitetas. Europarlamentarai reikalauja sukurti skaidresnę ir paprastesnę išties europinių išteklių sistemą ir padaryti galą išsikerojusiai išimčių, permokų grąžinimo ir korekcinių mechanizmų raizgalynei.
Ateities biudžetų įšaldymas 2013 m. lygmenyje „neturi perspektyvų“ – bendriems Europos poreikiams tenkinti pririeks bent 5 proc. didesnių lėšų, neabejoja gegužės 25 d. patvirtintoje ataskaitoje teigia Politinius iššūkius analizuojantis Europos Parlamento komitetas.
Europarlamentarai ragina daugiau lėšų skirti moksliniams tyrimams ir naujovių diegimui, energetikos infrastruktūrai bei užsienio politikai ir ES plėtrai. Anot jų, regioninės politikos ir žemės ūkio finansavimo lygis turi nesikeisti.
Skaidri ir nuosekli nuosavų išteklių sistema
Dabartinėje valstybių įnašais besiremiančioje sistemoje įplaukos į ES biudžetą pernelyg priklauso nuo grynojo balanso tarp ES šalių, teigia europarlamentarai. Anot jų, tikrai nuosavų išteklių sistema būtų „sąžiningesnė, skaidresnė, paprastesnė ir teisingesnė“ ir nedidintų bendros mokesčių naštos ES piliečiams. Ji taip pat leistų nutraukti permokų grąžinimo, išimčių ir korekcinių mechanizmų veikimą.
Aiški struktūra, trumpesni laikotarpiai
Komitetas mano, jog ilgalaikio biudžeto (daugiametės finansinės programos) eilutės turi atspindėti strategijos „Europa 2020“ prioritetus
Siūlomos šios daugiamečio biudžeto eilutės:
1. „Europa 2020“:
1a - Žinios augimo plėtojimui
1b - Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti
1c - Gamtos išteklių valdymas ir tvari plėtra
1d - Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas
2. Europa pasaulyje
3. Administravimo išlaidos
Europarlamentarai specialią ilgalaikio ES biudžeto eilutę siūlo skirti dideliems strategiškai svarbiems investicijų projektams – „Galileo“ palydovinei sistemai ir ITER branduolių sintezės projektui. Anot jų, tai turi būti paskutinis 7-metis ilgalaikis biudžetas, o 2012 m. turi būti pereita prie 5 m. laikotarpių.
Daugiau lankstumo
Pasak Komiteto, daugiametė finansinė programa turi palikti daugiau manevro laisvės kasmetiniuose biudžetuose, nustatant bendrąją jos maržą bei „rezervinę maržą“ paskoloms, skirtoms ES šalių finansiniam stabilumui užtikrinti.
Galutinę savo poziciją dėl ilgalaikio biudžeto EP išreikš birželio 9 d. Europos Komisija pateiks siūlymus dėl daugiamečio biudžeto ir nuosavų išteklių sistemos pateiks birželio 29 d. Pranešimas spaudai [EN] Politinių išbandymų komitetas Ilgalaikis biudžetas – pridėtinės vertės kūrimui EuroparlTV reportažas: regionų politika
Europarlamentarai ragina grįžti prie nuosavų išteklių sistemos
1979 m. gruodžio 13 d.: balsavimas dėl biudžeto Europinę „nuosavų išteklių“ sistemą palaipsniui pakeitė nuo BNP skaičiuojamos ES šalių įmokos. Tai įsiūbavo ginčus tarp „permokančių“ ir „neprimokančių“ valstybių ir apsunkino sprendimų dėl ES finansavimo priėmimą. Specialiojo politinius iššūkius analizuojančio komiteto (SURE) nariai ragina tarpvyriausybinę įplaukų sistemą keisti ieškant europinių finansavimo šaltinių.
1951 – 1970 m.: „nuosavų išteklių“ atsiradimas
Europos anglies ir plieno bendrija, įkurta 1951 m., buvo tiesiogiai, o ne per nacionalinius biudžetus, finansuojama iš rinkliavų už anglies ir plieno gamybą. 1957 m. atsiradusi Europos ekonominė bendrija finansuota iš mišrių išteklių, remiantis tiek rinkliavomis, tiek šešių EEB įkūrėjų įmokomis.
1962 m. gimus bendrajai žemės ūkio politikai, pirmuoju nuosavu EEB ištekliu tavo žemės ūkio rinkliavos. Kadangi išteklių nepakako, lygiagrečiai buvo remiamasi valstybių narių įmokomis į biudžetą.
1970 m. Liuksemburgo sutartis Parlamentui suteikė sprendimo dėl „neprivalomųjų išlaidų“ galias. Finansinius valstybių narių įnašus nutarta pakeisti „nuosavais Bendrijų ištekliais“ – muitų ir žemės ūkio rinkliavomis bei harmonizuotos PVM mokesčių bazės dalimi.
1970 – 1988 m.: pridėtinė vertė
Siekiant PVM sistemos efektyvumo buvo priimta „Šeštoji PVM direktyva“, kuria siekta suvienodinti mokestinę bazę. Indėlio į bendrą biudžetą dalis skaičiuota remiantis konkrečioje šalyje sukurta pridėtine verte, neviršijant 1 proc. nuo jos.
Valstybės narės atsakė už mokesčio surinkimą ir jo pervedimą Komisijai. Kadangi surinkimo išlaidos sudarė apie 5 proc., EEB narės nerodė didelio noro siekti efektyvaus nuosavų išteklių sistemos veikimo. Ilgainiui buvo nutarta valstybėms leisti iš karto atskaityti surinkimo išlaidas ir perversti tik 90 proc. numatytų lėšų.
Nuo 1975 m. visą dešimtmetį galiojo 1 proc. nuo PVM „lubos“, tuo tarpu 1985 m. Komisija pakėlė kartelę iki 1, 4 proc. Nuolat augant įtampai dėl finansavimo, buvo atmesti 1979, 1982 ir 1984 m. biudžetai.
1988 – 1999 m.: daugiametės finansų perspektyvos ir BNP
Siekdamas išvengti kasmetinių nesutarimų dėl biudžeto, Europos Komisijos pirmininkas Jacques Delors pasiūlė priimti daugiametę finansinę programą (DFP) penkerių metų laikotarpiui (1988 – 1992 m.). DFP numatė kasmetinius mokėjimų ir įsipareigojimų apribojimus.
Ketvirtuoju nuosavu ištekliu tapo įnašai nuo BVP, atspindintys valstybės ekonominį pajėgumą. Ilgalaikėmis finansinėmis perspektyvomis siekta įtvirtinti didesnį biudžetinį stabilumą, tačiau jis susilpnino Parlamento galias: DFP vienbalsiai tvirtino Taryba, o BVP ištekliai įtvirtino tarpvyriausybinio metodo įsigalėjimą.
1999 – 2011 m.: perviršio mokėtojai ir gavėjai
Šiuo laikotarpiu ES valstybės ėmė akcentuoti „grynuosius įnašus“, bandydamos apibrėžti savo indėlio į ES biudžetą ir to, ką iš jo „susigrąžina“, balansą. Nacionaliniuose biudžetuose ėmė ryškėti „įmokos Europai“, europinėms lėšoms tenka konkuruoti su nacionalinėmis išlaidoms, gilėja „nuosavų išlaidų sąvokos“ erozija.
Po1999 m. Berlyne surengtos Europos Vadovų Tarybos valstybėms narėms leista atskaityti ketvirtadalį iš „tradicinių nuosavų išteklių“. Vokietija, Nyderlandai, Austrija ir Švedija išsiderėjo mokėsiančios tik trečdalį kitų šalių dengiamo britų permokos gražinimo lygio (permokos grąžinimą Jungtinė Karalystė išsiderėjo dar 1984 m.) Be to, 2004 m. įmokų nuo PVM maksimalus lygis buvo sumažintas iki 0,5 proc.
Ilgainiui „nuosavų išteklių“ sistema gerokai pakito. Stiprėjant laisvos prekybos mastams, mažėjo muitai ir rinkliavos už žemės ūkio produktų importą. Įplaukos nuo BVP dydžio tapo pagrindiniu ES biudžeto ramsčiu – 2010 m. jos sudarė 75 proc. pajamų.
Pasak SURE komiteto pirmininkės Juttos Haug, 2007 m. priimtas šeštasis sprendimas dėl nuosavų išteklių sistemos yra nepaprastai sudėtingas ir sunkiai besuprantamas. Kai kurios ES šalys išsaugojo permokų gražinimo ir kitas išimtis, todėl susigaudyti ES finansavimo sistemoje darosi vis sunkiau.
Reformos link
Artėjant deryboms dėl ilgalaikio biudžeto, SURE komiteto nariai tikisi, jog bus grįžta prie Romos sutartyje įtvirtintos nuosavais ištekliais paremtos „finansinės autonomijos“ dvasios.
Europarlamentarų siūlymų sąraše – europinis 1 proc. PVM, taršos CO2 mokestis, finansinių sandorių mokestis. Iš tiesų nuosavos ES lėšos leistų siekti nuo vyriausybių įgeidžių mažiau priklausomo ES biudžeto. ES biudžeto įplaukos: BNP dalis 2000 m. : 40 % ES biudžeto 2010 m. : 75 % ES biudžeto SURE komitetas ES biudžeto reformų istorija Pranešimo dėl naujos DFP projektas 2007-2013 m. finansinė perspektyva Europos pinigai: 2011 m. ES biudžeto vadovas
LT
1
PHOTO
20110420PHT18238.jpg
LT
2
PHOTO
20120313PHT40600.jpg
LT
5
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/1085&format=HTML&aged=1&language=LT&guiLanguage=en
LT
6
LINK
http://ec.europa.eu/budget/reform/conference-mff-2014-2020/files/draftprogramme_mff_22oct2012.pdf
LT
7
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157629641415753/show/
LT
8
PHOTO
20120322PHT41626.jpg
LT
9
LINK
/sides/getDoc.do?pubRef=-%2f%2fEP%2f%2fTEXT%2bIM-PRESS%2b20120319IPR41156%2b0%2bDOC%2bXML%2bV0%2f%2fEN&language=EN
LT
10
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/11/1085&format=HTML&aged=1&language=LT&guiLanguage=en
LT
11
LINK
/pdf/tax/Trans_tax_eu_lt.pdf
LT
12
EPTVPHOTO
20111021PHT30003.jpg
LT
13
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/lt/player.aspx?pid=7c85035e-0b18-4ed5-b68b-9f81011cf0e0
LT
15
PHOTO
20110608PHT20941.jpg
LT
18
PHOTO
20110420PHT18236.jpg
LT
19
LINK
/activities/committees/draftReportsCom.do?language=LT&body=SURE
LT
21
LINK
/lt/headlines/topic/Economic-and-monetary-affairs
LT
22
LINK
/parliament/public/staticDisplay.do?id=46&pageRank=6&language=LT
LT
23
PHOTO
20110527PHT20396.jpg
LT
25
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=LT&body=SURE
LT
27
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/lt/player.aspx?pid=9d756785-d519-4fc0-b997-9eef00a47b5e
LT
28
PHOTO
20110420PHT18224.jpg
LT
29
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=LT&body=SURE
LT
30
LINK
http://ec.europa.eu/budget/reform/history/history1957_en.htm
LT
31
LINK
/activities/committees/draftReportsCom.do?language=LT&body=SURE
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110429FCS18370 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P7-TA-2011-0266 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111021IPR29994 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0193 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110519BKG19718 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110324STO16431 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19950 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100831STO80673 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080605FCS31027 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100923FCS83457 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
