16.4.2009
PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
siekiant baigti diskusijas dėl Komisijos pareiškimo
pagal Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį
pateikė Magor Imre Csibi ir Péter Olajos
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vardu
dėl miškų naikinimo ir nykimo problemų sprendimo siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą
Europos Parlamento rezoliucija dėl miškų naikinimo ir nykimo problemų sprendimo siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl miškų naikinimo ir alinimo problemų sprendimo siekiant sustabdyti klimato kaitą ir biologinės įvairovės nykimą (COM(2008) 0645),
–
atsižvelgdamas į 2007 m. Varšuvoje vykusios 5-osios Ministrų konferencijos, skirtos Europos miškų apsaugai, išvadas dėl klimato kaitos poveikio miškams vertinimo ir dėl tvarios miškų ūkio politikos,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,
A.
kadangi ES siekia apriboti visuotinį atšilimą iki 2°C ir per pusę sumažinti biologinės įvairovės nykimą; kadangi J. Eliascho ataskaitoje teigiama, kad nuo 2020 m. per pusę sumažinti miškų naikinimui kiekvienais metais reikės 17–33 milijardų JAV dolerių,
B.
kadangi darni miškų ūkio politika yra gyvybiškai svarbi kovojant prieš miškų nykimą ir tai taip pat esminis ekonominės raidos elementas,
C.
kadangi dėl miškų naikinimo pasaulyje išmetama maždaug 20 % visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, sparčiai nyksta biologinė įvairovė ir tai kelia didelę grėsmę plėtrai, ypač neturtingų asmenų pragyvenimui,
D.
kadangi miškai naikinami nerimą keliančiu tempu – per metus sunaikinama 13 mln. hektarų miško, daugiausia atogrąžų miškuose, tačiau taip pat tam tikru mastu Europoje, ypač Vidurio ir Rytų Europoje,
E.
kadangi miškų nykimas lemia beveik nepataisomą žalą aplinkai, t. y. ilgalaikį vandens kokybės pablogėjimas, stepių ir dykumų plitimas ir biologinės įvairovės nykimas, kurių ilgalaikiai padariniai ekonominiu požiūriu žymiai viršija prevencijos ir šalinimo priemonių išlaidas,
F.
kadangi vyksta įvairių formų miškų naikinimas, kurį sunku apibrėžti, tačiau dėl kurio taip pat daromas didelį poveikis klimatui, biologinei įvairovei ir prekėms bei paslaugoms,
G.
kadangi tarpvyriausybinės klimato kaitos ekspertų grupės parengtos Ketvirtosios vertinimo ataskaitos duomenimis, besivystančiose šalyse reikia pasiekti labai didelio paprastai augančio išmetamųjų teršalų kiekio sumažinimo, įskaitant su miškų naikinimu susijusių teršalų kiekio sumažinimą, be to, pramoningose šalyse iki 2020 m. turi būti pasiektas 25–40 proc. sumažinimas palyginti su 1990 m. siekiant apriboti visuotinį atšilimą iki 2°C,
H.
kadangi labai svarbu sumažinti miškų naikinimą ne tik siekiant švelninti klimato kaitą, bet ir prie jos prisitaikyti,
1.
pabrėžia, kad reikia geriau suderinti miškų išsaugojimo ir tvaraus valdymo politiką su kita ES vidaus ir išorės politika; ragina kiekybiškai įvertinti tokių ES politikos krypčių, kaip energetika (ypač biokuras), žemės ūkis, tvari gamyba ir vartojimas, viešieji pirkimai, prekyba ir vystomasis bendradarbiavimas, poveikį miškams;
2.
ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai pasiūlymų dėl griežtų Bendrijos tvarumo reikalavimų, skirtų visai iš miškų gaunamai medienai ir medienos produktams;
3.
ragina Komisiją iki 2009 m. pabaigos paskelbti tyrimą, kuriame būtų atliktas ES gamybos, vartojimo ir prekybos maisto produktais ir kitomis prekėmis poveikio miškų nykimui ir naikinimui vertinimas; ragina šiame tyrime nurodyti neigiamą skirtingų pramonės sektorių poveikį ir pateikti rekomendacijas politikos ir naujovių srityje, siekiant sumažinti šį poveikį;
4.
pabrėžia, kad miškų ūkio politikos srityje reikia skirti ypatingą dėmesį vandens būklei ir kad reikia derinti miškų ir vandens išteklių politiką siekiant išlaikyti arba padidinti ekosistemų vandens sulaikymo pajėgumus;
5.
pritaria ekologiškų viešųjų pirkimų politikai ir tam, kad skatinamos tokios priemonės, kaip ekologinis ženklinimas ir miškų sertifikavimo sistemos; ragina visoje ES kuo greičiau patvirtinti ir įgyvendinti ekologiškų viešųjų pirkimų politiką, skirtą medienos produktams; ragina valstybes nares rengiant savo viešųjų pirkimų politiką laikytis aukštų tvarumo standartų ir atitinkamai nustatyti realistiškus su šiais standartais susijusius tikslus;
6.
mano, kad reikia skirti reikšmingą paramą besivystančioms šalims siekiant vėliausia iki 2020 m. pristabdyti didelio masto atogrąžų miškų naikinimą, būtų itin svarbu pademonstruoti šį įsipareigojimą tarptautinėse derybose dėl pasaulinio išsamaus susitarimo dėl klimato po 2012 m.;
7.
pritaria, kad būtina skirti pakankamą finansavimą pagal pasaulinę klimato programą, siekiant per pusę sumažinti, o vėliau ir sustabdyti miškų naikinimą; atsižvelgiant į tai pritaria Komisijos pasiūlymui laikantis Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) sukurti nuolatinio finansavimo sistema paremtą pasaulinį miškų anglies mechanizmą (angl. GFCM); ragina valstybes nares laikytis savo įsipareigojimo sustabdyti miškų naikinimą ir nykimą pasaulio mastu ir skirti didelę dalį pajamų, gautų pardavus leidimus ES prekybos taršos leidimais sistemos aukcione, skirti miškų naikinimo ir nykimo mažinimui besivystančiose šalyse ir derybose pagrindinį dėmesį skirti finansavimo šaltiniams, kaip nurodyta Komisijos komunikate „Rengiantis išsamiam klimato kaitos susitarimui Kopenhagoje“; ragina valstybes nares pritarti Komisijos pasiūlymui priimti Norvegijos pasiūlymą ir dalį nustatytosios normos vienetų leidimų aukcionų pajamų skirti pasauliniam miškų anglies mechanizmui;
8.
pasisako už tai, kad per pasaulinį miškų anglies mechanizmą teikiama parama būtų pagrįsta veiklos rezultatais ir teikiama remiantis patikrintais bendro miškų naikinimo ir nykimo sumažinimo rezultatais; pabrėžia, kad ši parama turėtų tai pat turi teikti naudą apsaugant bioįvairovę, didinant atsparumą ir gerinant gyvenimo sąlygas miškų regionuose;
9.
pabrėžia poreikį visapusiškai laikytis miškų regionų gyventojų, įskaitant gentis, teises, taip pat jų teisę laisvai ir informuotai priimti sprendimus dėl miškų, kuriais jie paprastai naudojasi, naudojimo; mano, kad būtina, kad vietos bendrovės ir gentys būtų sąmoningai ir nuodugniai įtraukiamos į visus priemonių, skirtų taršos dėl miškų naikinimo mažinimui, vertinimo, planavimo ir įgyvendinimo etapus;
10.
pabrėžia, kad visais tarptautinio susitarimo dėl klimato po 2012 m. pagrindu priimtais mechanizmais, vykdomais pagal JT bendradarbiavimo programą, kuria siekiama mažinti emisijas dėl miškų naikinimo ir nykimo besivystančiose šalyse, turi būti visų pirma užtikrinta senų miškų apsauga;
11.
pažymi, kad miškų naikinimo procesai Rytų Europoje kenkia aplinkai ir taip pat turi neigiamą poveikį žmonių gyvenimui;
12.
atkreipia dėmesį į tai, kad vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais anglies dioksido rinkoje taikomi miškų kreditai galėtų būti politikos, pagal kurią siekiama kovoti su miškų naikinimu, dalis, jei būtų naudojamasi tiksliais miškų anglies apskaitos metodais ir patikimais priežiūros mechanizmais; pabrėžia, kad galutinis sprendimas dėl miškų kreditų įtraukimo į prekybos taršos leidimais sistemą turėtų būti priimamas atlikus kruopščią visų galimų finansavimo mechanizmų tinkamumo analizę ir įvertinus Kopenhagos šalių konferencijos rezultatus bei bandomųjų projektų išvadas;
13.
primena, kad miškų projektų kreditai, naudojami kaip kompensacija už šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas pramoninėse šalyse, negali būti dvigubai skaičiuojami kaip besivystančioms šalims leidžiami nukrypimai nuo įprastų taršos mažinimo tikslų, kurių iš jų tikimasi pagal tarptautinį susitarimą dėl klimato po 2012 m.;
14.
pabrėžia, kad bet kokioje miškų naikinimo ir nykimo mažinimo kompensavimo sistemoje pagal numatomą klimato režimą turi būti atsižvelgta ne tik į anglies absorbentus, bet ir į ekosistemų paslaugas ir socialinę miškų naudą;
15.
ragina ES populiarinti socialinius ir aplinkosaugos emisijų mažinimo dėl miškų naikinimo ir nykimo (angl. REDD) standartus; ragina ES skatinti emisijų mažinimo dėl miškų naikinimo ir nykimo priemones, kuriomis būtų siekiama daugiau nei pagal galiojantį švarios plėtros mechanizmą (angl. CDM) ir kurias taikant būtų šalinamos miškų nykimo priežastys, pavyzdžiui, netinkamas valdymas, skurdas, korupcija ir nepakankamas teisės aktų įgyvendinimas, remiama politinė ir institucinė reforma vietos ir nacionaliniu lygmenimis;
16.
apgailestauja dėl to, kad komunikate, nepaisant jo pavadinimo, nesprendžiamas miškų naikinimo klausimas; ragina Komisiją rengti veiksmų planus ir bandomuosius projektus ir parodyti, kad yra įsipareigojusi laikytis savo miškininkystės politikos siekiant sustabdyti (taip pat ir Europos Sąjungoje) ne tik miškų naikinimą, bet ir jų nykimą, bei taipogi sukurti ir pradėti taikyti tinkamas stebėsenos sistemas siekiant gauti atitinkamų duomenų apie miškų dirvožemį ir biomasę;
17.
paveda Pirmininkui perduoti šia rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
