A6-0487/2007
3.12.2007
***I
PRANEŠIMAS
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos statistikos
(COM(2006)0850 – C6‑0035/2007 – 2007/0002(COD))
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas
Pranešėjas:
Claude Turmes
PE 391.951v02-00
Procedūrų sutartiniai ženklai
* Konsultavimosi procedūra
balsavusių narių balsų dauguma
**I Bendradarbiavimo procedūra (pirmasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma
**II Bendradarbiavimo procedūra (antrasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
*** Pritarimo procedūra
visų Parlamento narių balsų dauguma, išskyrus EB sutarties 105, 107, 161 ir 300 straipsniuose bei ES sutarties 7 straipsnyje numatytus atvejus
***I Bendro sprendimo procedūra (pirmasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma
***II Bendro sprendimo procedūra (antrasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai
visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
***III Bendro sprendimo procedūra (trečiasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendram tekstui
(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą teisinį pagrindą.)
Teisės akto pakeitimai
Parlamento pakeitimų tekstas paryškinamas pusjuodžiu kursyvu. Paryškinimas paprastu kursyvu parodo atitinkamiems skyriams tas teisės akto projekto vietas, kurias siūloma taisyti rengiant galutinį tekstą (pvz., tekste tam tikra kalba paliktas akivaizdžias klaidas ar praleistas vietas). Pasiūlytiems tokio pobūdžio pataisymams reikalingas atitinkamų skyrių sutikimas.
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS...........................5
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................17
PROCEDŪRA...........................................................................................................................23
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos statistikos
( COM(2006)0850 – C6‑0035/2007 - 2007/0002(COD) )
(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2006)0850 )
Dar neskelbta Oficialiajame leidinyje. ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Komisija pateikė Europos Parlamentui pasiūlymą ( C6‑0035/2007 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 285 straipsnio 1 dalį
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ( A6‑0487/2007 ),
1. pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2. paveda Pirmininkui perduoti poziciją Tarybai ir Komisijai.
Komisijos siūlomas tekstas
Parlamento pakeitimai
Pakeitimas
1
1a konstatuojamoji dalis (nauja)
(1a) Energetikos statistikoje pagrindinis dėmesys tradiciškai buvo skiriamas energijos pasiūlai ir iškastiniams energijos šaltiniams. Ateityje reikės skirti daugiau dėmesio žinių apie galutinį energijos vartojimą, atsinaujinančią energiją ir branduolinę energetiką kaupimui ir šių sričių stebėsenai.
Pagrindimas
Siekiant duomenų palyginamumo, būtina pagerinti surenkamus duomenis apie energijos vartojimą, atsinaujinančią energiją ir branduolinę energetiką.
Pakeitimas
2
3a konstatuojamoji dalis (nauja)
(3a) 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo 1 , 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų 2 ir 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/32/EB, nustatančioje ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą 3 reikalaujama, kad valstybės narės teiktų kiekybinius energijos vartojimo duomenis. Siekiant stebėti šiose direktyvose nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangą, reikalingi išsamūs ir naujausi duomenys apie energetiką bei glaudesnė energetikos duomenų ir susijusių statistinių apklausų, pvz., gyventojų ir būstų surašymų, taip pat duomenų apie transportą, sąsaja.
___________________
1 OL L 1, 2003 11 4, p. 65.
2 OL L 114, 2006 4 27, p. 64.
3 OL L 191, 2005 7 22, p. 29.
Pakeitimas
3
4 konstatuojamoji dalis
(4) Komisijos žaliosiose knygose – 2005 m. birželio 22 d. dėl energijos vartojimo efektyvumo arba kaip mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos, COM(2005) 265, ir 2006 m. kovo 8 d. dėl Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos, COM(2006) 105 – nurodomos ES energetikos politikos kryptys, kurioms įgyvendinti reikia ES energetikos statistinių duomenų (be kita ko, siekiant įkurti Europos energijos tiekimo observatoriją).
(4) Komisijos žaliosiose knygose – 2005 m. birželio 22 d. dėl energijos vartojimo efektyvumo arba kaip mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos, COM(2005) 265, ir 2006 m. kovo 8 d. dėl Europos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategijos, COM(2006) 105 – nurodomos ES energetikos politikos kryptys, kurioms įgyvendinti reikia ES energetikos statistinių duomenų (be kita ko, siekiant įkurti Europos energijos rinkos observatoriją).
Pagrindimas
Pavadinimas „Europos energijos rinkos observatorija“ atitinka Tarybos ir Komisijos paprastai naudojamus pavadinimus.
Pakeitimas
4
4a konstatuojamoji dalis (nauja)
(4a) Viešai prieinamam energetikos prognozių modeliui, kurį savo 2006 m. gruodžio 14 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos saugios, konkurencingos ir tvarios energetikos strategijos 1 ragina sukurti Europos Parlamentas, būtini išsamūs ir naujausi duomenys apie energetiką.
______________
1 Priimti tekstai, P6_TA(2006)0603 .
Pakeitimas
5
4b konstatuojamoji dalis (nauja)
(4b) Ateityje reikėtų skirti daugiau dėmesio svarbiausių degalų tiekimo saugumui, taip pat, siekiant numatyti ir koordinuoti ES veiksmus galimų tiekimo krizių metu, reikalingi tikslesni ir greičiau pateikiami duomenys ES lygmeniu.
Pakeitimas
6
5 konstatuojamoji dalis
Dėl energetikos rinkos liberalizavimo vis sunkiau laiku gauti patikimus energetikos duomenis, nes nėra tokių duomenų teikimą reglamentuojančios teisinės bazės.
Dėl energetikos rinkos liberalizavimo ir jos vis sudėtingesnės sandaros vis sunkiau laiku gauti patikimus energetikos duomenis, ypač dėl to, kad nėra tokių duomenų teikimą reglamentuojančios teisinės bazės.
Pagrindimas
Pakeitimas paremtas Tarybos ir Komisijos darbo dokumentu, kuriuo pakeičiamas Komisijos Parlamentui pateiktas tekstas; į tai būtina atsižvelgti priimant sprendimą jam pritarti pirmojo svarstymo metu.
Pakeitimas
7
6 konstatuojamoji dalis
(6) Labai svarbu, kad su energetika susijusią statistikos sistemą būtų galima lanksčiai pritaikyti prie bet kokių aplinkybių, kurių tikimasi susiklostant ateityje.
(6) Siekiant, kad naudojant energetikos statistikos sistemą būtų palengvinamas Europos Sąjungos ir jos valstybių narių politinių sprendimų priėmimas ir būtų skatinamos viešos diskusijos dalyvaujant piliečiams, turi būti užtikrintas šios sistemos skaidrumas, lankstumas, plėtros galimybės ir duomenų palyginamumas. Taigi netrukus turi būti įtraukta branduolinės energetikos statistika ir turi būti pateikti išsamesni duomenys apie atsinaujinančią energiją (pvz., saulės energiją ir medieną). Taip pat svarstant energijos vartojimo efektyvumą būtų labai naudinga išsami statistika apie būstą ir transportą.
Pagrindimas
Tai naujų 7a ir 7b straipsnių pagrindimas.
Pakeitimas
8
12a straipsnio dalis (nauja)
(12a) Išimtys arba leidžiančios nukrypti nuostatos turėtų būti taikomos tik pateikus poveikio vertinimą, kuriame aiškiai ir pakankamai išsamiai aptariama esama padėtis ir naštos mastas. Jų galiojimo laikotarpis turėtų būti kuo trumpesnis. Į išimčių arba leidžiančių nukrypti nuostatų egzistavimą ir esmę turi būti atsižvelgta įvertinant, kaip valstybės narės laikosi savo Bendrijos lygmens įsipareigojimų, ir apie jas turi būti pranešta pateikiant atitinkamus statistinius duomenis.
Pagrindimas
Vienas iš pagrindinių suderintų statistinių duomenų rinkimo tikslų – pasiekti, kad būtų galima atlikti reikšmingus palyginimus ir vertinimus, o kitas tikslas – gauti informacijos apie tai, kiek veiksmingos ir efektyvios priemonės, kurios naudojamos nustatant valstybių narių ir Europos Sąjungos energetikos politiką. Atsižvelgiant į šių tikslų svarbą, pagrįsta apriboti leidžiančių nukrypti nuostatų galiojimo trukmę ir atsižvelgti į jų galiojimą atliekant vertinimus ir pateikiant atitinkamus duomenis.
Pakeitimas
9
3 straipsnio 1 dalies a punktas
(a) specialūs statistiniai tyrimai, skirti pirminės ir transformuotos energijos gamintojams, energetikos produktų platintojams, transportuotojams, importuotojams ir eksportuotojams;
(a) specialūs statistiniai tyrimai, skirti pirminės ir transformuotos energijos gamintojams ir prekiautojams , energetikos produktų platintojams, transportuotojams, importuotojams ir eksportuotojams;
Pakeitimas
10
3 straipsnio 1 dalies c punktas
(c) kitos statistinio vertinimo procedūros arba kiti šaltiniai, įskaitant administracinius šaltinius.
(c) kitos statistinio vertinimo procedūros arba kiti šaltiniai, įskaitant administracinius šaltinius , pvz., pateikiamus nacionalinių ir Europos lygmens įstaigų, be kita ko, elektros ir dujų rinkas, taip pat energijos pasiūlą ir ir paklausą prižiūrinčių institucijų bei Euratomo tiekimo agentūros ir Europos aplinkos agentūros.
Pakeitimas
11
4 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis
1. Rinktini nacionaliniai statistiniai duomenys pateikiami prieduose. Jie perduodami tokiu periodiškumu:
1. Pateiktini nacionaliniai statistiniai duomenys nurodomi prieduose. Jie perduodami tokiu periodiškumu:
Pagrindimas
Pakeitimas paremtas Tarybos ir Komisijos darbo dokumentu, kuriuo pakeičiamas Komisijos Parlamentui pateiktas tekstas; į tai būtina atsižvelgti priimant sprendimą jam pritarti pirmojo svarstymo metu.
Pakeitimas
12
4 straipsnio 3 dalis
3. Nacionaliniai statistiniai duomenys ir jų paaiškinimai arba apibrėžimai gali būti keičiami 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
3. Pateiktini duomenys ir jų paaiškinimai arba apibrėžimai gali būti keičiami 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
Pagrindimas
Pakeitimas paremtas Tarybos ir Komisijos darbo dokumentu, kuriuo pakeičiamas Komisijos Parlamentui pateiktas tekstas; į tai būtina atsižvelgti priimant sprendimą jam pritarti pirmojo svarstymo metu.
Pakeitimas
13
5 straipsnio antraštė
Perdavimas
Perdavimas ir platinimas
Pagrindimas
Šiuo pakeitimu tekstas suderinamas su reglamento projekto ir Eurostato veiklos esminėmis nuostatomis.
Pakeitimas
14
5 straipsnio 2 dalis
2. Prieduose išdėstoma jų perdavimo tvarka, įskaitant taikomus terminus, nuo jų nukrypti leidžiančias nuostatas ir išimtis.
2. Prieduose išdėstoma jų perdavimo tvarka, įskaitant taikomus terminus, nuo jų nukrypti leidžiančias nuostatas ir išimtis, atsižvelgiant į tai, kiek laiko galima sutaupyti naudojant informacijos ir ryšių technologijas.
Pakeitimas
15
5 straipsnio 4 dalis
4. Gavusi tinkamai pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija, laikydamasi 9 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros, gali leisti taikyti papildomas išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas dėl tų nacionalinių statistinių duomenų, kuriuos renkant respondentams tektų pernelyg didelė našta.
4. Gavusi tinkamai pagrįstą valstybės narės prašymą, Komisija, laikydamasi 9 straipsnio 2 dalyje nurodytos reguliavimo procedūros su tikrinimu , gali leisti taikyti papildomas išimtis arba leidžiančias nukrypti nuostatas dėl tų nacionalinių statistinių duomenų, kuriuos renkant respondentams tektų pernelyg didelė našta.
Pagrindimas
Šie Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimai gali būti laikomi „kvaziteisėkūra“, o tai reiškia, kad turi būti laikomasi reguliavimo procedūros su tikrinimu.
Pakeitimas
16
5 straipsnio 4a dalis (nauja)
4a. Komisija (Eurostatas) skelbia metinę energetikos statistiką ne vėliau kaip antrųjų metų, einančių po ataskaitinio laikotarpio, sausio 31 d..
Pakeitimas
17
6 straipsnio 3 dalis
3. Pagal 9 straipsnio 3 dalyje nustatytą tvarką gali būti kuriami metodiniai reikalavimai, kurie vėliau gali būti tikslinami, perduodamų duomenų kokybei užtikrinti.
3. Pagal 9 straipsnio 2 dalyje numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu gali būti kuriami metodiniai reikalavimai, kurie vėliau gali būti tikslinami, perduodamų duomenų kokybei užtikrinti.
Pagrindimas
Šie Komisijai suteikti įgyvendinimo įgaliojimai gali būti laikomi „kvaziteisėkūra“, o tai reiškia, kad turi būti laikomasi reguliavimo procedūros su tikrinimu.
Pakeitimas
18
7a straipsnis (naujas)
7a straipsnis
Metinė branduolinės energetikos statistika
Komisija (Eurostatas) bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir ES branduolinės energetikos sektoriumi nustato metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis, kurie renkami ir platinami nuo 2009 m. – pirmųjų atskaitinių metų, be to, prireikus atsižvelgiama į konfidencialumą ir vengiama duomenų rinkimo dubliavimo.
Sprendimas, kokius metinius branduolinės energetikos statistikos duomenis rinkti, gali būti keičiamas 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
Pakeitimas
19
7b straipsnis (naujas)
7b straipsnis
Atsinaujinančios energijos ir galutinio energijos vartojimo statistika
Siekdama pagerinti energetikos statistinių duomenų kokybę ir užtikrindama, kad ši statistika būtų palyginama, aiški, išsami ir lanksti, Komisija (Eurostatas) bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis:
(a) peržiūri atsinaujinančios energijos statistinių duomenų rinkimo metodiką, siekiant, kad kasmet mažiausiomis sąnaudomis būtų parengiami papildomi, tinkami ir išsamūs statistiniai duomenys apie kiekvieną atsinaujinančios energijos šaltinį. Komisija (Eurostatas) parengtus statistinius duomenis pristato ir skelbia nuo 2010 m.;
(b) peržiūri ir nustato nacionaliniu ir Bendrijos lygmeniu naudojamą statistikos duomenų apie galutinį energijos vartojimą (aptariant šaltinius, kintamuosius, kokybę) parengimo metodiką, remdamasi esamos padėties įvertinimu, atliktais tyrimais ir būsimais bandomaisiais galimybių tyrimais, siekiant nustatyti rodiklius, kuriais būtų aprašomas galutinės energijos pasiskirstymas pagal sektorius ir pagrindinius vartojimo būdus, taip pat siekiant nuo 2011 m. pamažu įtraukti šiuos naujus rodiklius į statistiką.
Sprendimas, kokius atsinaujinančios energijos ir galutinio energijos vartojimo metinius statistikos duomenis rinkti, gali būti keičiamas 9 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.
Pakeitimas
20
9 straipsnio 3 dalis
3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniuose išdėstyta reguliavimo tvarka, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.
Išbraukta.
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje numatytas terminas – trys mėnesiai.
Pagrindimas
Ši dalis dabar nereikalinga. Žr. 5 straipsnio 4 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies pakeitimus.
Pakeitimas
21
B priedo 3.3.1 punkto „Grynoji maksimali elektros energijos galia ir didžiausia apkrova“ ketvirta pastraipa prieš lentelę
Toliau išvardyti kiekiai turi būti pateikiami tiek pagrindinės veiklos gamintojams, tiek gamintojams savoms reikmėms.
Toliau išvardyti kiekiai turi būti pateikiami tik tinklams .
Pagrindimas
Pakeitimas paremtas Tarybos ir Komisijos darbo dokumentu, kuriuo pakeičiamas Komisijos Parlamentui pateiktas tekstas; į tai būtina atsižvelgti priimant sprendimą jam pritarti pirmojo svarstymo metu.
Pakeitimas
22
B priedo 3.5 punktas “Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys“
LEIDŽIANČIOS NUKRYPTI NUOSTATOS IR IŠIMTYS
LEIDŽIANČIOS NUKRYPTI NUOSTATOS IR IŠIMTYS
Prancūzijai 4 metus po šio reglamento įsigaliojimo datos taikoma leidžianti nukrypti nuostata dėl susijusių su šiluma suvestinių rodiklių pateikimo.
Prancūzijai taikoma leidžianti nukrypti nuostata dėl susijusių su šiluma suvestinių rodiklių pateikimo nustoja galioti, kai tik Prancūzija galės pateikti šiuos duomenis, tačiau jokiu ne vėliau kaip per 4 metus po šio reglamento įsigaliojimo datos .
Pagrindimas
Pakeitimas
23
B priedo 4.2.1 punkto „Tiekimo ir transformacijos sektorius“ lentelės 5 punkto „Importas ir eksportas“ trečia pastraipa
Pastaba: Etanolio importas arba eksportas (pateikti stulpelyje „Priedai ir (arba) oksigenatai“) turėtų atitikti degalams skirtą kiekį.
Pastaba: prekyba biodegalais, kurie nepriskirti transporto degalams, pvz., grynaisiais biodegalais, turi būti nurodyta klausimyne, skirtame atsinaujinantiems energijos šaltiniams.
Pagrindimas
Pakeitimas paremtas Tarybos ir Komisijos darbo dokumentu, kuriuo pakeičiamas Komisijos Parlamentui pateiktas tekstas; į tai būtina atsižvelgti priimant sprendimą jam pritarti pirmojo svarstymo metu.
Pakeitimas
24
B priedo 5.2.4. punkto „Galutinio energijos vartojimas“ lentelė
Komisijos siūlomas tekstas
1
Galutinis energijos vartojimas
2
Pramonės sektorius
2.1
Iš jo: Geležis ir plienas
2.2
Iš jo: Chemija ir naftos chemija
2.3
Iš jo: Spalvotieji metalai
2.4
Iš jo: Nemetalų mineralai
2.5
Iš jo: Transporto įranga
2.6
Iš jo: Mašinos
2.7
Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas
2.8
Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas
2.9
Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas
2.10
Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai
2.11
Iš jo: Statyba
2.12
Iš jo: Tekstilė ir oda
2.13
Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė
3
Transporto sektorius
3.1
Iš jo: Geležinkeliai
3.2
Iš jo: Keliai
3.3
Iš jo: Vidaus laivyba
3.4
Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas
4
Kiti sektoriai
4.1
Iš jų: Komercinės ir viešosios paslaugos
4.2
Iš jų: Gyvenamasis
4.3
Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės
4.4
Iš jų: Žvejyba
4.5
Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita
Parlamento pakeitimai
1
Galutinis energijos vartojimas
2
Pramonės sektorius
2.1
Iš jo: Geležis ir plienas
2.2
Iš jo: Chemija ir naftos chemija
2.3
Iš jo: Spalvotieji metalai
2.4
Iš jo: Nemetalų mineralai
2.5
Iš jo: Transporto įranga
2.6
Iš jo: Mašinos
2.7
Iš jo: Kasyba ir karjerų eksploatavimas
2.8
Iš jo: Maisto produktai, gėrimai ir tabakas
2.9
Iš jo: Plaušiena, popierius ir spausdinimas
2.10
Iš jo: Mediena bei medienos gaminiai
2.11
Iš jo: Statyba
2.12
Iš jo: Tekstilė ir oda
2.13
Iš jo: Kitur nenurodyta – Pramonė
3
Transporto sektorius
3.1
Iš jo: Geležinkeliai
3.1.1
Iš jų: Keleiviai
3.1.2
Iš jų: Krovininis transportas
3.2
Iš jo: Keliai
3.2.1
Iš jų: Lengvieji automobiliai ir lengvieji visureigiai automobiliai
3.2.2
Iš jų: Krovininis transportas
3.2.3
Iš jų: Viešasis transportas
3.3
Iš jo: Vidaus laivyba
3.4
Iš jo: Kitur nenurodyta – Transportas
3a
Komercinės ir viešosios paslaugos
3a.1
Iš jų: Šildymas ir aušinimas
3a.2
Iš jų: Kiti panaudojimai
3b
Gyvenamasis
3b.1
Iš jo: Šildymas ir aušinimas
3b.2
Iš jo: Šiltas vanduo iš saulės šilumos kolektorių
3b.3
Iš jo: Kita paskirtis
4
Kiti sektoriai.
4.1
Iš jų: Žemės ūkio ir (arba) miškininkystės
4.2
Iš jų: Žvejyba
4.3
Iš jų: Kitur nenurodyta – Kita
Pakeitimas
25
B priedo 6 punkto „Taikomos nuostatos“ 3 papunktis
3. Galutinis duomenų pateikimo terminas
Kitų metų lapkričio mėn. 30 d. po ataskaitinio laikotarpio pabaigos.
3. Galutinis duomenų pateikimo terminas
Kitų metų spalio mėn. 31 d. po ataskaitinio laikotarpio pabaigos.
Pagrindimas
Nustatant šį terminą atsižvelgiama tiek į valstybių narių reikalavimus, tiek į laiką, kurį Eurostatas turi skirti duomenų apdorojimui, siekiant paskelbti duomenis iki Europos Vadovų Tarybos pavasario sesijos.
AIŠKINAMOJI DALIS
Europos Sąjungos statistikos pritaikymas 21-ojo amžiaus uždaviniams spręsti
Komisija savo 2007 m. sausio mėn. energetikos pakete, be kita ko, pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl energetikos statistikos (2007/0002 COD).
Šis pasiūlymas vertintinas teigiamai, nes jame reikalaujama, kad valstybės narės dalyvautų renkant būtinus duomenis, o tai būtina siekiant, kad ES institucijos įgyvendintų paskelbtus jų tikslus, o būtent – sukurti nuoseklią Europos energetikos politiką ir tarptautiniu mastu reikšti vieningą nuomonę.
Tačiau Komisijos pasiūlyme yra nemažai toliau aptariamų trūkumų. Kadangi ši tema techniniu požiūriu sudėtinga, mano pakeitimai paremti žymaus šios srities specialisto, įmonės „Enerdata“ (Prancūzija) direktoriaus Bertrand‘o Château patarimais, taip pat kitų specialistų nuomonėmis, pateiktomis šia tema surengto seminaro metu.
Siūlomų formuluočių trūkumai
1. Šiuo metu didžiausių tarptautinių organizacijų,, pvz., Eurostato, parengiama statistika struktūriškai apibrėžiama statistiniais instrumentais, kurie nustatyti visiškai vyraujant iškastiniam kurui ir sukurti, siekiant įvertinti energetikos sektoriaus veikimą vien pasiūlos požiūriu.
Dėl pastarųjų 30 metų pokyčių pamažu išaugo atotrūkis tarp pradinių šių instrumentų tikslų ir jų galimybių atspindėti tikrąją energetikos būklę. Be kita ko, įvyko šie esminiai pokyčiai:
· padidėjo energetinio efektyvumo svarba;
· padidėjo atsinaujinančios energijos svarba;
· padidėjo su šiltnamio efektu susijusių klausimų svarba;
· didėjo branduolinės energijos gamyba;
· atsirado naujos energijos gamybos sritys, pvz., biodegalai.
Didėja pavojus, kad laikui bėgant dėl iškraipyto tikrosios energetikos būklės suvokimo ir vertinimo bus priimti faktais neparemti sprendimai.
2. Komisijos pasiūlyme, kuris yra 2003 m., 2004 m. ir 2005 m. pradžioje atlikto darbo rezultatas, beveik neatsižvelgiama į kai kuriuos svarbius dokumentus energetikos tema, kuriuos Komisija pati paskelbė 2006 m. kovo mėn. (Žalioji knyga apie energetiką) ir 2007 m. sausio mėn. (energetikos paketas).
Pvz., energetikos pakete pateikiamas sumanymas sukurti energetikos stebėjimo centrą, kurio teisinis pagrindas bus išdėstytas Komisijos pasiūlyme, kurį numatyta pateikti 2007 m. rugsėjo mėn. Siekiant geresnio Bendrijos išteklių paskirstymo bus svarbu tinkamai nustatyti sąsajas tarp šio naujo stebėjimo centro ir Eurostato statistikos.
Būtini pakeitimai
Siekiant, kad Europos statistika galėtų atlikti duomenų bazės, kuri būtina įgyvendinamos politikos poveikiui analizuoti ir vertinti, vaidmenį, ji turi patenkinti tam tikras sąlygas.
1. Patikimi duomenys ir skelbimo terminai – užtikrinant, kad politikai deramu laiku gautų deramos formos informaciją
1.1. Patikimumas
Pasitikėjimas Eurostato duomenimis gerokai nukentėjo dėl problemų, susijusių su Graikijos duomenimis euro įvedimo metu. Dėl energetikos ir aplinkos problemų svarbos, susijusios ne tik su politiniais prioritetais, bet ir su finansiniais klausimais (pvz., su CO 2 taršos leidimų verte), būtina, kad naujajame reglamente būtų numatyta apsauga nuo manipuliavimo duomenimis. Dėl šios priežasties būtina jei ne sugriežtinti, tai bent patikslinti 6 straipsnio nuostatas
Kadangi ši bendro pobūdžio problema turi įtakos ir kitoms statistikos sritims, pranešėjas pasirengęs įtraukti pasiūlymus, kurie bus pateikti dabar vykstančių tarpinstitucinių diskusijų metu. .
1.2. Skelbimo terminai
Viena iš pagrindinių dabartinės sistemos problemų – gerokai vėluojantis Eurostato energetikos duomenų skelbimas. Nors didžiausios valstybės narės ir profesionalios bendrovės paskelbia savo duomenis per 6–8 mėnesius, Eurostato statistika dažniausiai parengiama per 18 mėnesių. Dėl šio vilkinimo ne tik atsiranda kliūčių Europos politikos analizei, bet ir nukenčia pasitikėjimas ES tarptautiniu mastu.
Šios sugaišties pagrindinė priežastis – kelių valstybių narių pavėluoti arba neaiškūs atsakymai.
Todėl manome, kad būtų naudinga nustatyti trumpesnius terminus atsakymams į klausimynuose pateiktus klausimus ir Eurostato statistinių duomenų skelbimo terminus.
2. Turinys ir išsamumas turi būti nustatyti, vadovaujantis dviem energetikos statistikos tikslais:
· energijos srautų įvertinimu, kuris būtinas energetikos sektoriaus valdymui;
· energetikos sistemos veikimo rezultatų įvertinimu, remiantis energetikos politikos tikslais.
Dėl kai kurių duomenų neaiškumo energetikos statistikos interpretavimas, taigi ir su juo susijusios išvados, netenka tikslumo. Nustatėme dvi sritis, kuriose reikia daug nuveikti.
2.1. Energetinio efektyvumo statistikos tobulinimas
Energetikos sistemos efektyvumas tapo bet kokios politikos, susijusios su energetika ir kova su klimato kaita Europoje, prioritetu. Deja dabartinė statistika neatspindi šio prioritetų pokyčio.
Išsamios statistikos apie galutinį vartojimą pagrindiniuose nepramoniniuose sektoriuose trūkumai (arba net stoka) iš esmės mums kliudo įvertinti atitinkamus techninio efektyvumo rodiklius; Informacijos, pateikiamos apie pramonės sektorių ir likusius sektorius (transporto, gyvenamąjį, tretinį), kurie sudaro 70–80 proc. likusio vartojimo ir kurių duomenys tik apibendrinti, tikslumo skirtumai akivaizdūs.
Transporto srityje net neįmanoma atskirti keleivinio ir krovininio kelių transporto; kaip gi galime įvertinti taikomos politikos poveikį?
Mūsų pasiūlymuose, kuriais siekiama gerinti galutinio vartojimo suvokimą mažiausiomis galimomis institucinėmis ir finansinėmis sąnaudomis, galima išskirti du pagrindinius sumanymus:
· metinius klausimynus papildyti klausimu apie pagrindinius galutinės energijos vartojimo būdus pagal energijos tipą. Pvz., pateikiant gyvenamojo ir tretinio sektoriaus duomenis, turėtų būti privaloma nurodyti visų galutinės energijos produktų, išskyrus elektros energiją, suvartojimą šildymui ir kitoms reikmėms;
· kartą per trejus arba ketverius metus atlikti apklausas, siekiant patikrinti, o vėliau atnaujinti rodiklius, kuriais aprašomas galutinės energijos pasiskirstymas pagal sektorius ir pagrindinius vartojimo būdus.
2.2. Nepakankama ir netinkama pirminės energijos apskaita
Šiuo metu mūsų energijos srautų vertinimas priklauso nuo dviejų kriterijų: nuo turimos informacijos apie apskaitomos energijos kaloringumą ir nuo turimų fizinių srautų matavimo instrumentų.
Dėl branduolinės energijos ir atsinaujinančios energijos plėtros kyla kai kurių iki šiol deramai neišspręstų (arba visiškai neišspręstų) problemų.
Branduolinė energija
Branduolinė energija šiuo metu apskaitoma tik tuo atveju, kai jėgainėse gaminama elektros energija. Be to, ši apskaita pagrįsta ne Džaulio dėsniu paremtu elektros energijos šilumos ekvivalentu (matuojant galutinį elektros energijos energijos vartojimą), bet šiluma, kuri pagaminama šiuo metu labiausiai paplitusią technologiją naudojančioje jėgainėje, t. y. kai vidutinis naudingumo koeficientas – apie 33 proc. Šioje metodikoje nekreipiama dėmesio į naudojant branduolinį kurą realiai sukuriamus šilumos srautus, o tai nebūdinga anglies arba naftos atveju.
Kita su branduoline energija susijusi dabartinė problema – ribotos konkrečios žinios apie kuro ciklo metu veikiančius energijos srautus.
Siekdami užpildyti šią didelę spragą ES energetikos statistikoje, siūlome B priedą (metiniai klausimynai) papildyti klausimynu apie branduolinę energiją.
Atsinaujinantys energijos šaltiniai
Atsinaujinančios energijos srautai įvertinami keliais būdais:
· biomasės ir jos produktų atveju – remiantis kaloringumu, kaip ir iškastinio kuro atveju;
· hidroenergijos, vėjo arba saulės energijos sukurtos elektros energijos atveju – remiantis kWh, apskaičiuotomis pagal Džaulio dėsniu paremtą šilumos ekvivalentą;
· tiesiogiai naudojamos saulės šiluminės energijos atveju – remiantis kolektorių plotu (m 2 ) ir J/m 2 santykiu;
· geoterminės energijos atveju – remiantis geoterminio vandens arba garo kaloringumu.
Taikant šią atsinaujinančios energijos srautų apskaičiavimo metodiką kyla problemų dėl žinių apie realius energijos srautus (ypač saulės energijos) ir transformuojant energiją panaudotus energijos (ypač biodegalų) srautus.
Siekdami pašalinti šiuos trūkumus, siūlome, kad būtų surenkama daugiau duomenų, kurių reikalaujama iš biodegalų ir saulės energijos sektorių. Siekdami išvengti paklaidų, atsirandančių įprastiniais būdais paverčiant galutinę energiją pirmine, siūlome būsimus ES tikslus ir statistiką atsinaujinančios energijos srityje paremti galutinės energijos procentais (žr. taip pat 3 dalį „Rodikliai“).
3. Rodikliai
Kadangi ES dabar ketina nusistatyti konkrečius energetikos politikos tikslus, jai būtini kiekybinio rezultatų vertinimo instrumentai: tam turėtų tarnauti rodikliai, kuriais remiantis turi būti nustatytas statistikos sistemos turinys ir struktūra.
3.1. Pirmine energija reiškiamų statistinių duomenų paklaidos
Valstybių narių ir Europos Sąjungos energetikos sistemoms apibūdinti daugiausiai naudojami skaičiai arba diagramos, parodančios įvairių energijos šaltinių dalį pirminėje energijoje.
Šie skaičiai ir diagramos remiasi galutinės energijos perskaičiavimo į pirminę energiją koeficientais, dėl kurių kyla problemų. Šiuo metu visuotinai priimta, kad pirminė elektros energija, gaunamą iš atsinaujinančių šaltinių, apskaičiuojama remiantis jos šilumos ekvivalentu pagal Džaulio dėsnį (1 TWh = 0.086 Mt naftos ekvivalento), o iš branduolinės energijos (kuri taip pat laikoma pirmine energija) gaunama elektros energija apskaičiuojama pagal reaktoriaus išskiriamą šilumą (priimta, kad 1 TWh = 0,26 Mt naftos ekvivalento). Taigi, priklausomai nuo energijos šaltinio, tas pats pagamintos galutinės elektros energijos kiekis teravatvalandėmis turi skirtinga svorį bendroje pirminės energijos gamyboje (kuri reiškiama milijonais tonų naftos ekvivalento): 1 TWh branduolinės energijos vertinamas 3 kartus daugiau nei 1 TWh atsinaujinančios energijos.
Tai turi įtakos įvairių tipų energijos svarbai statistikoje: dirbtinai padidinamas svarba tų energijos šaltinių, kurių naudingumo koeficientas elektros energijos gamyboje žemiausias (branduolinės energijos ir anglies), ir nepakankamai įvertinama energijos dalis, tenkanti energijos šaltiniams, kurių naudingumo koeficientas elektros energijos gamyboje aukštas (atsinaujinančiai energijai ir dujoms).
Bernard Laponche remdamasis Komisijos žaliąja knyga
Bernard Laponche. Energijos vartojimas Europos Sąjungoje, 2006 m. kovo mėn. Šį dokumentą galima gauti nusiuntus laišką į e. pašto dėžutę
cturmes@europarl.eu.int . atliko išsamią statistikos dokumentų analizę ir parodė šių iškraipymų mastą.
Siekdami pataisyti šį itin iškreiptą statistikos interpretavimą siūlome, kad:
· kiekybiškai įvertinami Europos energetikos politikos tikslai (taupesnis energijos vartojimas, atsinaujinančios energijos dalies didinimas ir t. t.) būtų paremti galutine energija;
· būtų įsteigta su Eurostatu susijusi nepriklausoma ekspertų grupė, kuri įvertintų, ar tinkami dabar naudojami energijos perskaičiavimo koeficientai.
3.2. Su energetinio efektyvumo rodikliais susiję prieštaringumai
Energijos srautų matavimo metodai turi tiesioginės įtakos pirminės gamybos ir pirminio vartojimo įvertinimui, taigi taip pat savarankiškumo ir apsirūpinimo rodiklių apskaičiavimo metodams. Galima paminėti šiuos du paklaidų šaltinius:
· kai kurių energijos srautų apskaitos nebuvimas arba tik dalinė apskaita. Tai branduolinei energetikai būdinga problema: kadangi neįtrauktas branduolinis kuras, jo nėra taip pat importo ir eksporto statistikoje, todėl atsiranda faktinių iškraipymų įvertinant rodiklius, kuriais matuojamas savarankiškumas arba apsirūpinimas;
· elektros energijos gamybai skirtos pirminės energijos apskaitos netikslumai. Kaip minėta, tai turi įtakos mūsu energijos srautų sampratai.
3.3. Kai kurių energetinio efektyvumo rodiklių klaidingas vertinimas
Šia sąvoka iš tikrųjų pažymimi du skirtingi, bet glaudžiai susiję reiškiniai:
· mūsų energijos gamybos ir vartojimo techninis efektyvumas,
· energetikos sistemos ekonominis efektyvumas.
Nustatant techninį efektyvumą įvertinama galimybė patenkinti paklausą (susijusią su šilumos tiekimu, transportu, gamybos procesais ir t. t.) naudojant mažesnį energetikos produktų kiekį. Ji įvertinama pagal sektorius ir naudojimo paskirtį.
Nustatant ekonominį efektyvumą įvertinama, ar ekonomikoje įmanoma sukurti vieną BVP (bendro vidaus produkto) eurą sunaudojant mažiau energijos (arba vienu euru daugiau naudojant tą patį energijos kiekį): tai dažniausiai įvertinama atsižvelgiant į BVP imlumą energijai (pirminei arba galutinei), taip pat į BVP imlumą energijai, BVP struktūrą laikant nekintančia, kai remiamasi galutinio ir pirminio vartojimo visuma.
Taigi būtina išvengti dviejų pavojų:
· maišaties tarp energetinio efektyvumo (energetikos politikos tikslų klausimuose) ir ekonomikos struktūrinių tendencijų
Naudojant sudėtingesnius rodiklius, pvz., ODEX arba imlumą, kai struktūra laikoma nekintančia, siekiama išvengti pirmojo pavojaus, žr.
www.odyssee-indicators.org . ;
· tam tikrų paklaidų susijusių su pirminės elektros energijos apskaita įvertinant rodiklius: šio pobūdžio problemų nekyla dėl galutinės energijos rodiklių, nors juos naudojant neįmanoma įvertinti transformavimo sektoriaus.
Siekdami objektyvesnio energetikos statistikos interpretavimo, siūlome, kad visuose Eurostato leidiniuose būtų pateikiami šie rodikliai:
Savarankiškumas ir tiekimo saugumas
Pirminės energijos struktūros įvairovės indeksas (Shannono ir Wienerio indeksas)
Pirminės gamybos ir (arba) pirminio vartojimo savarankiškumo lygis
Bendras apsirūpinimo lygis
Elektros energetikos sistemos apsirūpinimo lygis
Energetinis efektyvumas
BVP imlumas pirminei ir (arba) galutinei energijai
BVP imlumas pirminei ir (arba) galutinei energijai, BVP struktūrą laikant nekintančia
ODYSSEE energetinio efektyvumo indeksas (ODEX)
Vienam gyventojui tenkanti energija: pirminė, galutinė, elektros energija
Aplinka, klimatas
Išmetamųjų CO 2 dujų kiekis, susijęs su energetika
BVP imlumas energijai, pagamintai išmetant CO 2 , vienam gyventojui tenkanti energija, pagaminta išmetant CO 2
Namų ūkių suvartojamos elektros energijos dalis, gaunama iš atsinaujinančių elektros energijos šaltinių
Iš atsinaujinančių šaltinių gaunamos energijos dalis galutiniame vartojime
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Energy statistics
Nuorodos
COM(2006)0850 - C6-0035/2007 - 2007/0002(COD)
Pateikimo Parlamentui data
10.1.2007
Atsakingas komitetas
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
ITRE
1.2.2007
Nuomonę teikiantis (-ys) komitetas (-ai)
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
ECON
1.2.2007
ENVI
1.2.2007
IMCO
1.2.2007
Nuomonės nepareikštos
Nutarimo data
ECON
13.2.2007
ENVI
27.2.2007
IMCO
1.3.2007
Pranešėjas(-ai)
Paskyrimo data
Claude Turmes
27.2.2007
Svarstymas komitete
20.3.2007
1.10.2007
Priėmimo data
22.11.2007
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
41
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jan Březina, Philippe Busquin, Jerzy Buzek, Jorgo Chatzimarkakis, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Den Dover, Nicole Fontaine, Adam Gierek, Norbert Glante, Umberto Guidoni, András Gyürk, David Hammerstein, Erna Hennicot-Schoepges, Ján Hudacký, Romana Jordan Cizelj, Werner Langen, Anne Laperrouze, Eluned Morgan, Angelika Niebler, Reino Paasilinna, Miloslav Ransdorf, Vladimír Remek, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Paul Rübig, Andres Tarand, Britta Thomsen, Radu Ţîrle, Catherine Trautmann, Claude Turmes, Nikolaos Vakalis, Alejo Vidal-Quadras
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Pilar Ayuso, Joan Calabuig Rull, Avril Doyle, Neena Gill, Lambert van Nistelrooij
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Holger Krahmer, Umberto Pirilli, Carl Schlyter
