M. Starkevičiūtės ataskaitoje – siūlymai tobulinti ES ekonomiką
Institucijos
2008-02-20 - 13:41
Trečiadienį Europos Parlamentas patvirtino Margaritos Starkevičiūtės (Liberalų ir demokratų aljansas) parengtą ataskaitą apie 2008-2010 m. ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires (519 balsų už, 102 prieš, 31 susilaikė). Kartu Parlamentas priėmė rezoliuciją apie Lisabonos strategijos įgyvendinimą. Europarlamentarai ragina konsoliduoti ES valstybių biudžetus ir geriau koordinuoti jų ekonominę politiką siekiant išvengti krizių, sustabdyti infliaciją ir užtikrinti tvarų ūkio augimą.
„Norint užtikrinti atnaujintos Lisabonos strategijos sėkmę reikia sustiprinti Europos ekonominį augimą“, – pažymi europarlamentarai. Jų nuomone, „daugiau dėmesio reikėtų skirti geresnei biudžeto politikos, darbo užmokesčio ir našumo augimo sąveikai“, o „darbo našumo augimas turi būti derinamas su teisingesniu ekonomikos augimo rezultatų paskirstymu ir socialinės sanglaudos stiprinimu“. Be to, svarbu geriau suderinti ES šalių reformų programas, „kartu atsižvelgiant į ekonominę įvairovę ir skirtingas šalių tradicijas“. Parlamento nuomone, „siekiant sukurti teigiamą ir stabilią makroekonominę aplinką būtina pagerinti viešųjų finansų kokybę ir toliau konsoliduoti biudžetus“. Kita vertus, EP nariai siūlo sumažinti tuos mokesčius, kurie riboja darbo našumą ir darbo vietų, visų pirma skirtų tam tikroms socialinėms grupėms – moterims, ilgalaikiams bedarbiams ir vyresniesiems, – kūrimą. Deputatai siūlo „mokesčių naštą iš darbo srities perkelti į aplinkos sąlygų blogėjimo sritį“. Europarlamentarai susirūpinę dėl aukšto euro keitimo kurso, kuris kenkia Europos ekonomikos konkurencingumui ir riboja veiksmingą pinigų politiką. Deputatų nuomone, „euro kurso kilimas yra didėjančio disbalanso trečiosiose šalyse ir nepakankamos vidaus paklausos euro zonoje rezultatas“. EP įspėja, jog tokia padėtis „gali sukelti didelių pinigų politikos problemų, jei finansų rinkų neapibrėžtumas bus ilgalaikis“, todėl „ypač svarbu išsaugoti finansinių rinkų stabilumą“ ir ES lygmeniu sukurti jų priežiūros priemones. Deputatai remia Europos centrinio banko nepriklausomybę. Kita vertus, „siekdamos stabilumo valstybės narės neturėtų visos atsakomybės už kovą su infliacijos pavojumi palikti tik pinigų politikai“. EP nuomone, siekiant sumažinti maisto kainų kilimą „reikėtų persvarstyti Bendrosios žemės ūkio politikos priemones, ribojančias maisto produktų pasiūlą“. „Dėl to, jog nepavyko iki galo sukurti vidaus rinkos, ES darbo našumas mažesnis negu leidžia potencialas, o tai trukdo visapusiškai pasinaudoti pasaulio rinkos galimybėmis“, – pažymi europarlamentarai. Jie mano, kad „prekių vidaus rinka yra palyginti gerai integruota, tačiau paslaugų rinka, įskaitant finansines paslaugas, išlieka gana suskaidyta“, todėl „būtina baigti kurti bendrąją rinką ir atlikti reikiamas reformas“. Savo ruožtu deputatai ragina Europos Komisiją sudaryti vienodas veiklos sąlygas bendros svarbos paslaugų sektoriuje bei užtikrinti, kad šios paslaugos būtų pasiekiamos visiems. „Siekiant skatinti Europos konkurencingumą globalizuotame pasaulyje būtina plėtoti vidaus rinkos išorinį aspektą“, – pažymi europarlamentarai. Savo ruožtu jie ragina kovoti su protekcionizmu ES ir už jos ribų, nes jis „pažeidžia, o ne padeda apsaugoti vartotojų ir piliečių teises“. Deputatų nuomone, „būtina atverti konkurencijai tinklines pramonės šakas“, tokias kaip naftos ar dujų pramonė. EP nariai „mano, kad valstybinė nuosavybė, susijusi su elektros ir dujų rinkomis, yra pagrindinis veiksnys, lemiantis [konkurencijos] iškraipymus Europos lygmeniu“. Savo ruožtu deputatai ragina siekti, kad Europa „taptų veiksmingu energijos naudojimu ir atsinaujinančiais energijos šaltiniais grindžiama ekonomika“, ypač atsižvelgiant į energijos kainų augimą ir klimato šilimą.
„Negalima leisti, kad žmonės gyventų žemiau skurdo ribos ir kentėtų nuo socialinės atskirties“, – rezoliucijoje pažymi europarlamentarai ir ragina užtikrinti, „kad visi Europos piliečiai turėtų turėti galimybę dirbti už padorų atlyginimą ir padoriai gyventi“. Nors „ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategija jau duoda naudos, [...] ne visi ES piliečiai gavo naudos iš šių rezultatų“, – teigia EP nariai. Todėl „itin svarbu suteikti gyventojams reikiamų žinių ir galimybių, kad dar daugiau žmonių patektų į darbo rinką“. Parlamentas rekomenduoja ES ir valstybėms daugiau investuoti į švietimą, taip pat plėtoti „gyvenimo ciklų“ požiūrį siekiant aktyviai spręsti demografines problemas ir modernizuoti pensijų sistemas. Pripažindami, jog „reikėtų apsvarstyti veiksmingą imigracijos politiką atsižvelgiant į kvalifikacijos stoką ir darbo rinkos reikalavimus“, deputatai ragina ES numatyti ekonominės migracijos kriterijus ir tvarką.
EP pranešėja šiuo klausimu Margarita Starkevičiūtė (Liberalų ir demokratų aljansas) teigė pasigendanti aiškesnių Lisabonos strategijos prioritetų. „Pats Komisijos dokumentas yra beveik trijų šimtų lapų. Jie padalinti į atskirus skyrius ir kiekviename skyriuje yra kiti prioritetai“, – pažymėjo deputatė. Ji taip pat pabrėžė reformų tęstinumo būtinybę ir teigė, jog nepakanka „kosmetinių pakeitimų“. EP narė tęsė: „Manau, kad Parlamento pozicija galėtų būti tai, kad mes pritariame reformų tęstinumui, bet norime jų konsolidavimo ir prisitaikymo prie naujų sąlygų. Ir Lisabonos strategijos prioritetas turi būti tik vienas – ES pilietis.“
M. Starkevičiūtė teigė, jog yra įvairių ekonominės politikos instrumentų, kurie gali užtikrinti ES piliečių gerovę, tačiau „jie visi turi dirbti kartu“. Pinigų politikos srityje deputatė pažymėjo Europos centrinio banko nepriklausomybės svarbą, tačiau pridūrė, jog jo galimybės atsispirti infliaciniam spaudimui yra ribotos, todėl svarbios ir kitos priemonės, visų pirma – fiskalinis subalansuotumas. Deputatė tęsė: „Bet aš griežtai argumentuočiau prieš siekimą pasiekti fiskalinį subalansuotumą mechaniškai mažinant išlaidas. Tada visada nukenčia socialiai mažiausiai apsaugoti sluoksniai, o valdininkija niekada sau atlyginimų nesumažina. Visų pirma turime kalbėti apie valdymo institucijų konsolidavimą ir išlaidų valdymui mažinimą, perskirstant jas į sektorius, kurie yra skirti žmogui.“
EP narė atkreipė dėmesį ir į finansinio sektoriaus vaidmenį: „Naivu kalbėti, kad mes turime taupyti biudžeto lėšas, kai mes po to išleidžiame milijardus bankams gelbėti. Finansinio sektoriaus vaidmuo turi atsispindėti Lisabonos strategijoje, [jam turi] būti apibrėžta vieta, ir jeigu nebus finansinio sektoriaus stabilaus darbo, mes negalime užtikrinti ilgalaikio ekonominio stabilumo.“ M. Starkevičiūtė dar paragino sumažinti žmonių darbo ir gyvenimo kaštus, taip pat pagerinti atstovavimą smulkiajam verslui ir padaryti finansus jam labiau prieinamus.
Apibendrindama diskusiją, M. Starkevičiūtė teigė: „Svarbiausias dalykas – tai, kad būtų tinkamai sudėlioti akcentai. Mes negalime panaikinti vargo ir skurdo iki 2010 m., kaip siūloma Lisabonos [strategijos] rezoliucijos projekte. Mes negalime skatinti paklausą visoje ES todėl, kad jeigu skatinsime paklausą naujose šalyse, tai pas mus bus ekonominė krizė, bus perkaitusios ekonomikos.“ Deputatė tęsė: „Mokslininkai jau įrodė, kad pagrindinė ES problema, jog mes stengiamės ne įvertinti nacionalinius ypatumus, o per daug viską harmonizuoti. Norint leisti žmogui pasireikšti vis dėlto reikia, kad tam būtų palanki aplinka. Ponas G. Verheugenas teisingai pasakė: ekonominė politika yra bendradarbiavimo Europos Sąjungoje politika, o ne diktato politika. Aš kilusi iš Tarybų Sąjungos, kuri turėjo labai daug rodiklių. Visus rodiklius visada vykdydavome – prekių parduotuvėse nebuvo. Rodikliai nėra savitikslis. Aš taip pat prieš tai, kad Europos socialinis modelis būtų paverstas pašalpų dalinimu, nes [tuomet] visas pasaulis važiuos pas mus pašalpų. [...] Europoje turime sukurti tokią socialinę aplinką, kad žmogus galėtų dirbti, surasti savo vietą ir išreikšti save. Tai yra pagrindinis Europos tikslas, tai socialinio modelio ir žmogaus gyvenimo prasmė bei esmė.“
Margarita STARKEVIČIŪTĖ (ALDE, LT) A6-0029/2008 Dėl Integruotųjų ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairių (2008-2010 m.)
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas: 2008-02-19.
Balsavimas: 2008-02-20
20080219IPR21732
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
