26.9.2005
BENDRAS PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
pateiktas atsižvelgiant į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį, pateikė
– Giles Chichester ir Paul Rübig, PPE-DE frakcijos vardu
– Reino Paasilinna, PSE frakcijos vardu
– Fiona Hall, ALDE frakcijos vardu
– Claude Turmes, Verts/ALE frakcijos vardu
– Umberto Guidoni, GUE/NGL frakcijos vardu
– Roberta Angelilli, UEN frakcijos vardu
keičiantys šių frakcijų pasiūlymus dėl rezoliucijų:
– ALDE (B6‑0481/2005)
– Verts/ALE (B6‑0482/2005)
– UEN (B6‑0491/2005)
– GUE/NGL (B6‑0499/2005)
– PPE-DE (B6‑0506/2005)
– PSE (B6‑0509/2005)
dėl priklausomybės nuo naftos
Europos Parlamento rezoliucija dėl priklausomybės nuo naftos
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 4 dalį straipsnį,
1.
reiškia susirūpinimą dėl pastaruoju metu nuolat kylančios žaliavinės naftos kainos ir šio kilimo poveikio verslo konkurencingumui bei bendrai gyventojų ekonominei būklei, bei pažymi, kad tai neigiamai veikia augimą ir drauge trukdo siekti Lisabonos tikslų;
2.
mano, kad Europos priklausomybė nuo naftos ir jos importo skatina rimtai susirūpinti; mano, kad norėdama užtikrinti energijos tiekimą, Europa turėtų naudoti įvairesnius energijos ir tiekimo šaltinius bei stiprinti savo strategiją, skirtą energijos taupymo priemonėms ir decentralizuotiems atsinaujinančios energijos šaltiniams skatinti;
3.
atsižvelgdamas į JAV sunaudojamą didžiulį energijos kiekį ir vis didėjantį energijos sunaudojimą ypač tokiose didelėse augančios ekonomikos šalyse kaip Kinija ir Indija, ragina sukurti ir vykdyti bendrą, visapusišką bei nuoseklią strategiją, skirtą energijos taupymui ir efektyviam naudojimui, taip pat alternatyvių energijos šaltinių naudojimui skatinti. ragina ES skubiai imtis iniciatyvos surengti didesnių naftą naudojančių ir gaminančių pasaulio šalių aukščiausio lygio susitikimą;
4.
ragina Komisiją įtraukti į bendradarbiavimo plėtros labui politiką tvarų aprūpinimą energija, ir taip padėti besivystančioms bei augančios ekonomikos šalims norint sumažinti jų priklausomybę nuo iškastinio kuro importo bei siekti Tūkstantmečio plėtros tikslų; ragina ES siekti deramos šių šalių energijos poreikių ir aplinkos reikmių pusiausvyros skatinant naujų energijos taupymo ir atsinaujinančių technologijų perteikimą;
5.
pažymi Europos priklausomybės nuo energijos importo geostrateginius aspektus; ragina sustiprinti visų su energetika susijusių Europos partnerių bendravimą skatinant tiekimo saugumą, rinkos skaidrumą ir tolesnes investicijas; primena, kad Europos kaimynystės politika suteikia galimybę visapusiškai susitarti su įvairiomis su šia problema susijusiomis šalimis;
6.
pripažįsta, kad logiškiausia reakcija į aukštas naftos kainas yra perėjimas prie alternatyvių energijos šaltinių naudojimo, todėl pabrėžia svarbą veiksmų, skirtų energijos intensyvumui sumažinti naudojant mažiau energijos tam pačiam ekonominiam rezultatui pasiekti (nurodo mažinimo apimtį Europoje nuo 1970 m.);
7.
visiškai pritaria būtinybei imtis tyrimams ir taikomajai veiklai, stipresniam atsinaujinančios energijos naudojimui ir energijos efektyvumui skatinti skirtų tolesnių strategijų ir konkrečių priemonių siekiant sumažinti ekonominę priklausomybę nuo škastinio kuro; ragina Komisiją siekti, kad ES ekonomika iki 2020 m. taptų mažiausiai nuo iškastinio kuro priklausančia ir efektyviausiai energiją naudojančia pasaulio ekonomika;
8.
reiškia susirūpinimą, kad kainos naudotojams pakilo ne tik dėl aukštų žaliavinės naftos kainų, bet ir dėl padidėjusio PVM ir galutiniams produktams taikomų energetikos mokesčių, bei dėl to, kad šie mokesčiai įvairiose ES šalyse labai skiriasi ir gali iškreipti rinką; pritaria 2005 m. rugsėjo 9–10 d. Mančesteryje vykusio neformalaus ECOFINo susitikimo išvadoms, per kurį ministrai sutarė, kad reikia vengti rinką iškraipančių mokestinių priemonių ir kitokio politinio kišimosi , trukdančių prisitaikyti;
9.
ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip ES mastu įmonių socialinės atsakomybės politika gali būti panaudota pritraukiant daugiau privačių investicijų iš pastaruoju metu naftos pramonėje netikėtai uždirbto pelno į energijos taupymo programas ir alternatyvias energetikos technologijas bei su tuo susijusius tyrimus ir taikomąją veiklą; mano, kad tai turėtų įvykti savanoriškai susitarus su naftos bendrovėmis, arba, kaip alternatyva, priėmus visos ES mastu koordinuojamą politinę iniciatyvą;
10.
pabrėžia, kad dėl spėjimų, jog naftos kainos ateityje kils, naftos jos ir toliau kils; ragina Komisiją ir toliau stebėti apsidraudimo nuo kainų pokyčio fondą (angl. hedge funds );
11.
primena galiojančių teisės aktų dėl ES energijos poreikio sumažinimo svarbą ir pabrėžia, kad iki 2020 m. būtų galima sutaupyti mažiausiai 23 % energijos, jeigu esami ir būsimi teisės aktai būtų iki galo įgyvendinti;
12.
ragina Komisiją nedelsiant pasiūlyti priemonių transporto sektoriuje, kuriam tenka 70 % viso ES sunaudojamo naftos kiekio, ne tik tam, kad būtų užtikrintas aprūpinimo naftos produktais saugumas, bet ir norint saugoti aplinką, pvz., naudojant mažiau benzino eikvojančius variklius ir pereinant prie alternatyvių kuro ir variklių gamybos technologijų;
13.
pritaria Komisijai, kad biokuras sumažins mūsų priklausomybę nuo iškastinio kuro, ir ragina Komisiją skatinti žaliavų biokurui gamybą;
14.
primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares greičiau kurti ir tobulinti atsinaujinančius energijos šaltinius ir vandenilinio kuro kasetes;
15.
todėl ragina Komisiją:
-
sparčiau vykdyti Europos energijos efektyvumo veiksmų planą, sudarytą pagal Žaliąją knygą;
-
sustiprinti spaudimą valstybėms narėms, kad šios iki galo įgyvendintų naująją Pastatų direktyvą;
-
siekti, kad per gruodį vyksiantį Energetikos tarybos susitikimą būtų susitarta dėl Energetikos paslaugų direktyvos,
-
padidinti naftos rinkos skaidrumą ir nuspėjamumą geriau renkant ir apdorojant informaciją,
-
daryti spaudimą valstybėms narėms norint, kad jos siektų Direktyvoje dėl iš atsinaujinančių energijos šaltinių gaunamos energijos naudojimo skatinimo nustatytų su atsinaujinančia energija susijusių tikslų,
-
imtis iniciatyvos ir paraginti automobilių gamintojus kurti visų pirma mažiau teršiančius aplinką bei mažiau benzino naudojančius automobilius,
-
drauge su valstybėmis narėmis stengtis neleisti kilti pavojui, kad dėl aukštesnių naftos kainų padidėtų socialinė atskirtis, ir sumažinti dėl naftos kainų padidėjimo atsiradusius neigiamus padarinius silpnesnėms visuomenės grupėms;
16.
apgailestauja, kad 2005 m. rugsėjo 6 d. komunikate dėl Penkių punktų plano, skirto reagavimui į staigų naftos kainų pakilimą, Komisijai visiškai nepaminėjo transporto sektoriaus;
17.
paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
