EP: darbo rinkos atvėrimas padės kovoti su nelegaliu darbu
Užimtumo politika
2008-11-24 - 12:01
Ketvirtadienį patvirtintoje ataskaitoje (479 balsai už, 50 prieš, 47 susilaikė) Europos Parlamentas paragino sustiprinti kovą su nedeklaruojamu darbu, nes dėl jo „kenkiama ūkiui, darbuotojai paliekami be saugumo garantijų, vartotojai patiria nuostolių, mažėja mokestinės pajamos ir skatinama neteisinga įmonių konkurencija“. EP taip pat paragino panaikinti likusius naujųjų ES narių piliečių įsidarbinimo apribojimus.
Kai kuriose ES šalyse nedeklaruoto darbo dalis viršija 20 proc. BVP. Toks darbas labiausiai paplitęs žemės ūkio, statybos, namų ūkio, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų sektoriuose. Deputatai ragina ES šalių vyriausybes parengti kovos su nedeklaruojamu darbu strategiją, taip pat „mažinti nedeklaruojamo darbo ekonominį patrauklumą – užtikrinti, kad jų apmokestinimo ir socialinės apsaugos sistemos būtų kuo paprastesnės, skaidresnės ir labiau prieinamos“, taip pat kad būtų kuriama daugiau ir geresnių darbo vietų. Savo ruožtu deputatai siūlo įtraukti asmenis, padedančius savo sutuoktiniams arba šeimos nariams šeimos įmonėse, į socialinės apsaugos sistemas. EP „prašo valstybes nares, kurios taikė laisvo darbuotojų judėjimo ES pereinamuosius režimus, atverti savo darbo rinkas iš naujųjų valstybių narių atvykstantiems darbuotojams, kadangi patekimo į darbo rinką apribojimai, net daliniai, ne tik prieštarauja Sąjungos steigimo principams ir Europos dvasiai, bet ir gali padidinti nedeklaruojamo darbo mastą bei suardyti teritorinę pusiausvyrą“. Vis dėlto Parlamentas pabrėžia, kad „būtina įgyvendinti vienodų darbuotojų teisių principą ir kovoti su nesąžininga konkurencija bei socialiniu dempingu“. Savo ruožtu deputatai pritaria Europos Komisijos iniciatyvai Europos Teisingumo Teisme pradėti teismo procesą prieš tas ES šalis, kurios į savo teisę vis dar neįtraukė savaiminio naujosiose valstybėse narėse įgytos kvalifikacijos pripažinimo. Europarlamentarai prašo ES šalis „numatyti stiprių skatinamųjų priemonių tiems, kas įsipareigoja nedeklaruojamą darbą paversti oficialiąja ekonomika“. Jie siūlo išnagrinėti galimybes naudotis valstybės parama kovojant su nedeklaruojamu darbu ir skatinant jį legalizuoti, taip pat padidinti paskatas dirbti legalų darbą – pavyzdžiui, padidinti neapmokestinamąsias pajamas, o darbdaviams sumažinti su atlyginimais nesusijusias legalaus įdarbinimo sąnaudas. Be to, „netipinės sutartys gali padėti išlaisvinti žmones nuo nelegalaus darbo ir padidinti galimybes išsaugoti darbo vietą“. Savo ruožtu EP siūlo supaprastinti administracines procedūras verslo įmonėms, ypač mažesniosioms, – pavyzdžiui, sumažinti mokesčių formų skaičių, taikyti vieno duomens įrašų, vieno mokėjimo ir vieno langelio sistemą. EP ragina valstybes „nustatyti griežtas sankcijas darbdaviams, kurie, nepaisydami bet kokių jiems teikiamų paskatų, toliau naudojasi nedeklaruotu darbu“. Deputatai siūlo ES šalims nustatyti griežtesnes patikrinimo procedūras ir nuodugnesnes patikras, taip pat „numatyti ar sustiprinti atitinkamas teisines priemones, kurios skatintų išnaudojamus imigrantus pranešti apie savo padėtį“. Kita vertus, pasak EP, „nelegalaus darbo problemos negalima išspręsti vien skiriant sankcijas darbdaviams“. „Kova su nelegalių imigrantų nedeklaruojamu darbu negali būti veiksminga, jei nebus sudaroma legalios imigracijos galimybių“, – pažymi europarlamentarai. Jie ragina valstybes ir Europos Komisiją toliau svarstyti galimybę įvesti bendrą imigracijos tvarką norintiems dirbti užsieniečiams (ne ES piliečiams) bei atverti daugiau teisėtos imigracijos į ES kelių. Savo ruožtu EP „apgailestauja, kad nėra numatyta priemonių, skirtų kovoti su teisėtai Sąjungoje gyvenančių trečiųjų šalių piliečių išnaudojimu“.
EP narė Ona Juknevičienė (Liberalų ir demokratų aljansas) šiuo klausimu teigė: „Nelegalus darbas trikdo vidaus rinkos veiklą, neleidžia užtikrinti veiksmingą konkurenciją. Nelegaliai dirbantys žmonės dažnai būna išnaudojami darbdavių, neturi teisių į socialinę ir sveikatos apsaugą. Tokie atvejai ypač paplitę tose Bendrijos narėse, kurios vis dar taiko pereinamojo laikotarpio nuostatas, ribojančias naujųjų valstybių narių darbuotojų laisvą judėjimą. Tokie suvaržymai skatina nedeklaruojamo darbo plitimą, todėl jie turėtų būti kuo greičiau panaikinti. Apmaudu ir nepateisinama, kad ES savo piliečius paverčia beteisiais netinkamai sukurtos politikos įkaitais. Susitikimuose su užsienyje gyvenančiais lietuviais emigrantais ne kartą teko išgirsti, kad darbdaviai pasinaudoja imigrantų vietos įstatymų neišmanymu, kalbos nemokėjimu ir neretai nesumoka jiems priklausančio atlyginimo.“ Deputatė ragino ES „imtis ryžtingų ir griežtų veiksmų kovojant su nedeklaruojamu darbu“. Pasak O. Juknevičienės, „sankcijos, kurios turėtų tiesioginį poveikį darbdavių ekonominiams interesams – pavyzdžiui, veiklos licencijos sustabdymas ar atėmimas, draudimas pasinaudoti valstybių narių ar Bendrijos fondų parama – būtų efektyvi priemonė“.
Pier Antonio PANZERI (PSE, IT) A6-0365/2008 Dėl kovos su nedeklaruojamu darbu stiprinimo
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas: 2008-10-08.
Balsavimas: 2008-10-09 20081008IPR39028
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
