P6_TA(2005)0321
Tekstilės ir drabužių būklė po 2005 m.
A6-0193/2005
Europos Parlamento rezoliucija dėl tekstilės ir drabužių sektoriaus būklės po 2005 m. ( 2004/2265(INI) )
Europos Parlamentas
, -
atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 13 d. Komisijos komunikatą pavadinimu "Tekstilės ir drabužių sektoriaus būklė po 2005 metų – Tekstilės ir drabužių sektoriaus aukšto lygio darbo grupės rekomendacijos" ( KOM(2004)0668 ),
-
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Reglamento (EEB) Nr. 3030/93 10a straipsnio, kuriame išdėstomos specialios tekstilės produktų apsaugos nuostatos, taikymo OL C 101, 2005 4 27, p. 2.
,
-
atsižvelgdamas į 2003 m. spalio 29 d. Komisijos komunikatą dėl tekstilės ir drabužių sektoriaus ateities išsiplėtusioje Europos Sąjungoje ( KOM(2003)0649 )),
-
atsižvelgdamas į 2002 gruodžio mėn. 11 d. Komisijos komunikatą pavadinimu "Pramonės politika išsiplėtusioje Europoje" ( KOM(2002)0714 )),
-
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos tekstilės ir drabužių pramonės konkurencingumo veiksmų plano ( KOM(1997)0454 – C4-0626/1997 ),
-
atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą pavadinimu "Vidaus rinkos poveikis moterų užimtumui tekstilės ir drabužių sektoriuje"
Socialinė Europa
priedas 2/91.
,
-
atsižvelgdamas į Komisijos gaires dėl valstybių narių užimtumo politikos ( KOM(1997)0497 ),
-
atsižvelgdamas į 1996 m. lapkričio 14 d. EP rezoliuciją dėl tarptautinių pokyčių poveikio Bendrijos tekstilės ir drabužių sektoriui OL C 362, 1996 12 2, p. 248.
,
-
atsižvelgdamas į 1992 m. balandžio 10 d. EP rezoliuciją dėl Bendrijos iniciatyvos regionams, labai priklausantiems nuo tekstilės ir drabužių sektoriaus (RETEX) OL C 125, 1992 5 18, p. 276.
,
-
atsižvelgdamas į 1990 m. spalio 11 d. EP rezoliuciją dėl galimo daugiašalio tekstilės susitarimo atnaujinimo arba sistemos, kuri jį pakeis po 1991 m. OL C 284, 1990 11 12, p. 147.
,
-
atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
-
atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą bei į Užimtumo ir socialinių reikalų, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos, Regioninės plėtros ir Teisinių reikalų komitetų nuomones ( A6-0193/2005 ),
A.
kadangi Sąjungos tekstilės ir drabužių sektorius, kurį daugiausia sudaro mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir kuriam reikia daug darbo jėgos, yra daug žadantis svarbus sektorius tuo atveju, jeigu rinkų atvėrimą lydės socialinės ir aplinkos apsaugos taisyklės ir jų laikymosi užtikrinimas, be to, jei bus naudojamos inovacijos,
B.
kadangi galutinai panaikinus importo kvotas nuo 2005 m. sausio 1 d. šiame sektoriuje stulbinamai padidėjo importas iš Kinijos, o tai beprecedentiškai mažina darbo vietas tiek Europos Sąjungoje, tiek besivystančiose šalyse, kurios yra įprastinės ES tiekėjos (Šri Lanka, Marokas ir kt.),
C.
pažymi, kad kvotų tekstilės ir aprangos sektoriuje panaikinimas gali turėti neigiamų padarinių mažiausiai palankioje padėtyje esantiems regionams ir galbūt taip prisidės prie regioninio BVP vienam žmogui sumažėjimo, o ši padėtis pateisina tinkamą atsaką;
D.
kadangi pagrindinė prekybos su Kinija problema yra tai, kad Kinija visiškai nėra laisvos rinkos šalis, ir kad didžioji dalis tekstilės įmonių vis dar yra valstybinės įmonės, iš valstybinių bankų gaunančios beprocentes paskolas ir nuolatines subsidijas eksportui, paslėptą valstybės pagalbą ir nemokamą elektros tiekimą, o tai neleidžia sklandžiai veikti rinkai,
E.
pažymėdamas, kad Europos vartotojai gali išties turėti naudos dėl lygiagretaus milžiniško tam tikrų gaminių grupių kainų sumažėjimo, tačiau rekordiškai aukšto importo ir žemų kainų derinys gali būti beveik neįveikiamas uždavinys vietinei drabužių pramonei,
F.
kadangi pačios įmonės turi įveikti su liberalizavimu susijusius iššūkius, tačiau valstybės valdžios institucijos privalo sukurti sąlygas, kurios padėtų toms įmonėms tapti konkurencingomis ir užtikrintų veiksmingą bendrą rinkų atvėrimą vadovaujantis abipusiškumo principu,
G.
pripažindamos, kad Kinija gali puikiai konkuruoti daugelio tekstilės ir drabužių pramonės gaminių grupių atžvilgiu ir daugeliu atvejų išvystė savo stipriąją pusę (masinę gamybą, žemas kainas) glaudžiai bendradarbiaudama su Europos pramone,
H.
kadangi reikia užkirsti kelią menkiausiai išsivysčiusioms valstybėms labai nukentėti nuo vykstančio liberalizavimo ir reikia užtikrinti, kad jų darbo jėgos darbo sąlygos ir gyvenimo lygis nepablogės; kadangi skurdžiausiose šalyse 70–80 proc. drabužių sektoriaus darbuotojų yra moterys,
I.
kadangi Kinijai stojant į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), jos nariams buvo leista iki 2008 m. pabaigos įvesti specialiąsias apsaugos nuostatas, kurios leistų Kinijos eksportui taikyti kiekybinius apribojimus būtent rinkos sutrikdymo arba "neharmoningos prekybos raidos" atvejais,
J.
kadangi 70 proc. visų į Europos rinką patekusių klastočių yra iš Kinijos, ir pusė Europos su klastotėmis susijusių muitinės procedūrų yra susijusios su tekstile ir apranga, o kiekvienais metais muitinėse sulaikomi milijonai suklastotų aprangos gaminių bei reikmenų,
K.
atsižvelgdamas į piratinės produkcijos ir klastočių socialinius ir ekonominius kaštus bei žalą kūrybingumui ir naujovėms, ypač Europos tekstilės įmonių, pastaraisiais metais vis labiau susitelkiančių į aukštos pridėtinės vertės produkciją ir patiriančių trukdžių jų kūrybingumui bei naujovėms, kurie yra vieni iš paskutinių Europos tekstilės pranašumų, atžvilgiu,
L.
kadangi jau atėjo laikas, 10-ųjų Barselonos proceso metinių išvakarėse, pereiti prie veiksmų, kad būtų sukurti glaudūs dviejų Viduržemio jūros pakrančių santykiai ir didinamas sėkmingų strategijų skaičius siekiant tvarios plėtros ir nacionalinių bei regioninių rinkų aktyvinimo šiame regione, ir užtikrinti veiksmingą solidarumą bendrai vystantis,
M.
kadangi valstybės narės negali imtis priemonių savo pačių iniciatyva, nes jos išskirtinę kompetenciją prekybos srityje jos suteikė Europos Sąjungai,
N.
manydamas, kad ES ir Kinijos dvišaliai susitarimai – tai puiki galimybė teisingu ir skaidriu būdu spręsti didžiulius iššūkius, rodanti tolesnį kelią,
O.
atsižvelgdamas į tai, kad uždarius daug įmonių ir panaikinus darbo vietas tekstilės sektoriuje iškilo didelių socialinių ir žmogiškųjų sunkumų, ypač pastaraisiais metais ir dar labiau nuo 2005 m. pradžios, ir į Europos drabužių ir tekstilės organizacijos
(Euratex)
pateiktas didelį nerimą keliančias prognozes,
P.
laikydamasis nuomonės, kad restruktūrizavimo rėmimo politika, kurios iki šiol laikėsi ES, apskritai buvo sėkminga,
Q.
atsižvelgdamas į poreikį tęsti valstybės veiksmus modernizuojant ir perorientuojant tekstilės pramonę bei į naujovių, mokslinių tyrimų, darbuotojų rengimo ir socialinių priemonių, prisidedančių prie pokyčių, poreikį,
R.
kadangi Europos Sąjungos regionai, kurie labiausiai nukentėjo nuo darbo vietų naikinimo tekstilės sektoriuje, dažnai jau ir taip yra labai nukentėję dėl nedarbo, ar skurdo, ir kadangi šio ekonominio sektoriaus destabilizavimas tik didina skirtumus tarp atskirų teritorijų ES viduje,
1.
išreiškia susirūpinimą dėl neįprastai padidėjusio tekstilės gaminių importo iš ne Europos šalių, ypač Kinijos, nuo 2005 m. sausio 1 d. netekus galios PPO sutarčiai dėl tekstilės ir drabužių ir joje nustatytoms kvotoms, ir padarinių, kurių šis importas, ateityje dar labiau išaugsiantis, turės užimtumui Europos tekstilės ir drabužių pramonėje – strateginės svarbos sektoriuje, kuris turės didelį potencialą ateityje, kuriam būdinga ryški regioninė koncentracija ir kurį pirmiausia sudaro mažos ir labai mažos įmonės, kuriose didžiąją darbo jėgos dalį sudaro moterys;
2.
ragina Komisiją skatinti visas PPO šalis, išskyrus labiausiai pažeidžiamas besivystančias šalis, Doha vystymosi programos derybų metu reikalauti patekimo į atitinkamas rinkas sąlygų, kurios būtų teisingos ir palyginamos stambiausiems tekstilės ir drabužių gamintojams, bei etinių, socialinių ir aplinkos apsaugos sąlygų pripažinimo;
3.
reikalauja, kad Komisija atliktų tyrimą apie didėjančio šio sektoriaus liberalizavimo PPO mastu poveikį ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai, ypač nepalankioje padėtyje esantiems arba nuo šio sektoriaus labai priklausomiems regionams;
4.
ragina Komisiją sustiprinti ekonominį ir politinį spaudimą trečiųjų šalių atžvilgiu siekiant, kad šios šalys taikytų daugiau socialinių ir aplinkos apsaugos normų;
5.
prašo PPO greičiau panaikinti netarifines prekybos kliūtis ir suderinti technines taisykles taikant tarpusavio pripažinimo principą;
6.
prašo Europos Komisijos suformuluoti savo būsimus prekybos derybų įgaliojimus organizuojant prekybinius mainus, kurie leistų pagerinti darbo sąlygas, saugoti ir sustiprinti socialines teises bei veiksmingai saugoti aplinką;
7.
prašo Komisijos daryti politinį ir ekonominį spaudimą, siekiant, kad dirbtinai žemas Kinijos valiutos kursas taptų lankstesnis, nes dirbtinis žemo kurso palaikymas prieštarauja laipsniškam pasaulio prekybos liberalizavimui;
8.
ragina Komisiją supaprastinti procedūras, kad MVĮ galėtų lengviau naudoti antidempingo mechanizmus, ir reikalauja, kad šios procedūros būtų skaidresnės;
9.
reikalauja, kad Europos Komisija taikytų Reglamentą dėl prekybos kliūčių, kai pastebima nesąžininga praktika, ir turėtų veiksmingą priežiūros priemonę, leidžiančią sistemingai atskleisti tokią praktiką ir labai greitai pritaikyti reikiamas priemones jai panaikinti;
10.
pabrėžia, kad pasaulinė prekyba, ypač prekyba su Kinija, Europos tekstilės sektoriaus požiūriu gali būti laikoma daugiau "iššūkiu" negu "pavojumi", jeigu kovojama vienodomis priemonėmis ir laikomasi žaidimo taisyklių, o šiuo atveju akivaizdu, kad to nėra;
11.
atkreipia dėmesį į 2005 m. birželio 10 d. tarp Komisijos ir Kinijos sudarytą Tarpusavio supratimo memorandumą Kinijos tekstilės eksporto apribojimo aspektu; tačiau ragina Komisiją ir Tarybą išplėsti šio susitarimo taikymą kitoms tekstilės kategorijoms, kurioms tai būtina, bei užtikrinti eksporto apribojimų skaičiavimo pagrindo skaidrumą; reikalauja taikyti apsaugos nuostatas, jei susitarimas taikomas netinkamai;
12.
ragina Komisiją būti budriai dėl padarinių, kuriuos galėtų sukelti apsaugos priemonės, kurių tekstilė ir drabužių atžvilgiu ėmėsi JAV, ir ypač dėl Kinijos sukeliamų tekstilės ir drabužių prekybos iškraipymų;
13.
prašo Komisijos ir valstybių narių aktyviai remti mokslinius tyrimus, naujoves ir profesinį mokymą visą gyvenimą, taikant Europos Sąjungos fondų specifines priemones, kad sustiprėtų Europos Sąjungos tekstilės ir drabužių sektorius, ir ypač MVĮ, nukentėjusių nuo 2005 m. sausio 1 d. įsigaliojusio kvotų panaikinimo, konkurencija, ir joms būtų padedama sušvelninti gamybos perkėlimo padarinius;
14.
pabrėžia, kad be Europos pramonės gamybos interesų taip pat reikėtų atsižvelgti į ilgalaikius Europos importuotojų interesus;
15.
ragina Komisiją tuo pat metu stiprinti intelektinės nuosavybės apsaugą remiantis Pasaulio prekybos organizacijos TRIPS susitarimais, kad kova su klastojimu ir piratavimu būtų veiksminga; taip pat prašo, kad Komisija užimtų aktyvią poziciją siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi TRIPS susitarimų (ypač jų 25 str. 2 d.) dėl tekstilės dizaino ir modelių rinkose už Bendrijos ribų ir numatytų griežtas priemones, taikytinas šių susitarimų nesilaikymo atvejais; mano, kad tinkamų priemonių reikėtų imtis ir prieš asmenis, prisidedančius prie klastojimo ir piratavimo;
16.
todėl mano, kad būtina žengti tolimesnius žingsnius didinant sąmoningumą ir informuojant įmones Kinijos ir Europos darbo grupėje, bei sudarant galimybes Komisijai įsitikinti, jog Kinija stiprina sankcijas užsiimantiems klastotėmis ir piratavimu;
17.
pabrėžia, kad svarbu stiprinti įmonių socialinės atsakomybės principą, griežtai laikytis Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) įtvirtintų normų ir susitarimų bei tarptautinių susitarimų dėl aplinkos ir žmogaus teisių apsaugos, užtikrinančių darnios plėtros vystymą, įtraukiant šiuos principus į dvišalius ir daugiašalius ES prekybos susitarimus;
18.
ragina Komisiją skatinti tekstilės ir aprangos produkcijos gamybos vietų, kurių veikloje dalyvauja Europos įmonės, ir šiose gamybos vietose taikomų darbo standartų skaidrumą;
19.
ragina Komisiją įvertinti PPO institucinę struktūrą bei dvišalius prekybos susitarimus, siekiant veiksmingai kovoti su visomis šiuolaikinės vergovės, vaikų darbo ir išnaudojimo ir ypač moterų išnaudojimo formomis tekstilės ir drabužių sektoriuje trečiosiose šalyse, kad būtų laikomasi pagrindinių darbuotojų teisių ir būtų užkirstas kelias socialiniam dempingui;
20.
ragina Kiniją, kaip TDO narę, laikytis sutartų darbo direktyvų ir pagrindinių aplinkos apsaugos įsipareigojimų bei bausti pažeidėjus;
21.
ragina Europos Komisiją pradėti ambicingą tarptautinio masto iniciatyvą, kad būtų atsirastų geresnė pusiausvyra tarp įvairių tarptautinių organizacijų kompetencijų, galios ir jėgos, ir ragina efektyviai įgyvendinti sutartis dėl socialinių bei žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos;
22.
reikalauja, kad parama sektoriaus priderinimui būtų laikoma ES politikos, o kartu ir ES struktūrinės politikos, tikslu;
23.
žino, kad apsaugos nuostatos, kurias prašoma skubiai taikyti, kaip tai numatyta PPO taisyklėse, yra laikinos; ragina Komisiją parengti konkretų pereinamojo laikotarpio pagalbos restruktūrizavimui bei tekstilės ir drabužių sektoriaus pertvarkymui planą, siekiant užtikrinti jo ateitį ir konkurencingumą tarptautinėse rinkose;
24.
dar kartą pabrėžia būtinybę apsvarstyti pereinamąjį sektorinį požiūrį į šią pramonę Bendrijos lygmeniu ir primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti šį aspektą, atsižvelgiant į išskirtinį iššūkių, su kuriais sektorius susidurs artimiausiu metu, pobūdį ir greitumą; taip pat primena, kad socialinis dialogas yra labai svarbus sprendžiant su modernizavimu susijusius klausimus ir ieškant priemonių, kurios leistų pertvarkyti sektorių ir užtikrinti sektoriaus konkurencingumą;
25.
ragina Komisiją pasiūlyti, kad visos įmonės, norinčios eksportuoti į ES, patvirtintų, jog gerbia tarptautines socialines ir aplinkos apsaugos taisykles, ir kad į ES būtų uždrausta importuoti produkciją, pagamintą pažeidžiant šias taisykles, visų pirma, produkciją, kurią pagamino kaliniai, vaikai, prievarta dirbantys profesinių sąjungų teisių neturintys darbuotojai;
26.
pabrėžia, kad tekstilės ir drabužių sektoriaus įmonių pagamintas prekes turi būti privaloma ženklinti jų kilmę nurodančiomis etiketėmis, kad vartotojai galėtų nustatyti, kur prekė pagaminta;
27.
ragina Komisiją ir valstybes nares imtis griežtesnių kovos su tekstilės ir drabužių klastojimu priemonių ir apsaugoti Europos vartotojus;
28.
todėl ragina Komisiją pasiūlyti iš dalies pakeisti 1992 m. spalio 12d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2913/92, nustatantį Bendrijos muitinės kodeksą OL L 302, 1992 10 19, p. 1.
, siekiant įvesti muitinės patikrinimus, kurių tikslas – nustatyti gaminius, kurių kilmės šalis nurodyta neteisingai;
29.
prašo ES po 2006 m. išlaikyti Europos struktūrinius fondus visuose Europos tekstilės regionuose, kurie teiktų pagalbą moksliniams tyrimams, naujovėms, profesiniam mokymui ir MVĮ;
30.
ragina Komisiją panaudoti visus įmanomus struktūrinių fondų rezervus bet kokioms nenumatytoms verslą pradedančių įmonių vietinio pobūdžio arba su sektoriumi susijusioms krizėms spręsti ir MVĮ poveikį patiriančiuose regionuose remti, siekiant skatinti kurti darbo vietas kitose šakose;
31.
patvirtina savo nuostatą, kad parama įmonėms, teikiama daugeliu būdų iš ES struktūrinių fondų, turi priklausyti nuo tiksliai nustatytų įsipareigojimų užimtumo ir vietos bei regioninės plėtros srityse, atitinkančiose Lisabonos strategiją;
32.
prašo Komisijos atlikti naują studiją siekiant priimti sprendimą dėl veiksmų, skirtų paremti besivystančių šalių ir mažiau išsivysčiusių šalių, kurioms tekstilės eksportas yra gyvybiškai svarbus, tekstilės pramonę, siekiant plėtoti jų produkciją ir aktyvinti jų nacionalinę ir regioninę rinką;
33.
ragina mažiau išsivysčiusiose šalyse sukurti infrastruktūras, būtinas siekiant pagerinti jų konkurencingumą tekstilės sektoriuje tarptautinėse rinkose ir skatinti regionų bendradarbiavimą;
34.
pripažįsta, kad liberalizavimas nevienodai veikia vyrus ir moteris, ir kad drabužių pramonės žlugimas daugelyje neturtingų šalių, galintis įvykti panaikinus kvotas, gali smarkiai pabloginti moterų padėtį šiose šalyse;
35.
primena, kad pagal bendrąją lengvatų sistemą, norint apsaugoti labiausiai pažeidžiamų šalių gamybą ir eksporto gebėjimus, būtina išlaikyti jiems palankias lengvatas pagal Europos Parlamento priimtą rezoliuciją, kurioje numatomi laipsniavimo mechanizmai, gaunant tarifinius pranašumus, suderintus su produktais iš naudą gaunančios šalies, pasiekusios aukštą konkurencijos lygį toje srityje, siekiant pagerinti labiausiai pažeidžiamų pasaulinės prekybos tekstile ir drabužiais šalių padėtį;
36.
remia idėją plėsti Europos ir Viduržemio jūros šalių partnerystės bendradarbiavimą šiame sektoriuje ir konkurencingumą, vykdant aktyvią politiką, kuria būtų remiamas mokymas, tyrimai ir vystimasis, technologinės naujovės, geros praktikos skleidimas ir keitimasis rinkos žvalgybos informacija; rekomenduoja įsteigti Europos ir Viduržemio jūros šalių mokyklų, lavinimo institutų ir techninių centrų tinklą, kuriame būtų sukaupta tekstilės ir drabužių sektoriaus patirtis, siekiant skatinti techninės partnerystės, lavinimo ir bendro mokslo tiriamojo darbo programas;
37.
ragina Komisiją, remiantis jos 2005 m. kovo 16 d. komunikate "Kilmės taisyklės lengvatiniuose prekybos režimuose - ateities orientacija" ( KOM(2005)0100 ), atidžiai apsvarstyti galimybę jas supaprastinti ir sušvelninti, bei būtinybę vykdyti veiksmingesnę jų taikymo stebėseną taip, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo lengvatomis, ir pageidauja, kad naujasis reglamentas užtikrintų šių taisyklių ir įsipareigojimų dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono teritorijos laikymąsi; primygtinai prašo ištirti supaprastintų lengvatinių kilmės taisyklių poveikį ES ir mažiau išsivysčiusių šalių tekstilės ir drabužių sektoriui;
38.
skubina Komisiją priimti greitai imtis veiksmų ir įsipareigoti siekiant kurti tvirtą rinką remiantis Europos ir Viduržemio jūros regiono asociacijos susitarimais ir kuo greičiau sudaryti bei veiksmingai įgyvendinti dvišalius Viduržemio jūros regiono šalių susitarimus siekiant palengvinti laisvą prekių judėjimą Europos ir Viduržemio jūros regiono teritorijoje; pasisako už tai, kad šioje teritorijoje būtų įkurta bendra muitų tarnyba;
39.
pabrėžia, kad daugelyje Europos ekonomikos sektorių MVĮ susiduria su sunkumais siekdamos gauti lėšų veiklai finansuoti ir kad finansavimo priemonės nėra tinkamai joms pritaikytos; ragina Komisiją ištirti atitinkamas priemones ir skatinimo būdus, siekiant išlaikyti dalį gamybos grandinės Europos ir Viduržemio jūros regiono šalyse, ES plėtros šalyse ir šalyse, kurias apima Europos kaimynystės ir partnerystės politika;
40.
prašo, kad valstybių narių diskusijomis būtų pasiektas ankstesnis nei numatyta kilmės kumuliacijos taisyklių taikymas pietinėms Viduržemio jūros regiono šalims;
41.
pritaria tam, kad būtų stiprinama Europos ir Viduržemio jūros regiono gamybos erdvė, nes tik ji leidžia tiek pietinėms, tiek šiaurinėms Viduržemio jūros regiono šalims nenusileisti Amerikos ir Azijos regioniniams blokams ir užtikrinti, kad bus išsaugota pramonės gamyba ir darbo vietos; mano, kad yra reikalingos specialios Europos lėšos mokslinių tyrimų, naujovių ir bendradarbiavimo šioje srityje programoms;
42.
ragina Komisiją nuodugniai ištirti, kaip naujai formuojama chemijos politika (REACH) paveiks sektorių ir konkrečiai – jo konkurencingumą, sutelkiant didesnį dėmesį į MVĮ, ir pritaikyti pasiūlymus taip, kad importuojamos prekės neturėtų pranašumo ES gaminamų prekių atžvilgiu;
43.
ragina Komisiją atidžiai apsvarstyti visus su REACH susijusius aspektus, ypač poveikį kaštų didėjimui, pajėgumų naujovėms ir Europos Sąjungoje pagamintų bei iš trečiųjų šalių importuojamų produktų konkurencijai, kurių atžvilgiu reikės atlikti išsamų jų poveikio tyrimą, ypač atkreipiant dėmesį į poveikį MVĮ;
44.
prašo Komisijos rasti priemonių, leidžiančių padėti Viduržemio jūros regiono šalių drabužių pramonei ir pasinaudoti priemonėmis, kuriomis siekiama sustiprinti Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių tekstilės ir drabužių sektoriaus gamybos teritoriją;
45.
prašo sukurti Europos tekstilės planą, apibrėžiantį specifinį biudžetą tiek moksliniams tyrimams, naujovėms, profesiniam mokymui ir paramai MVĮ, o taip pat objektų atnaujinimui ir darbuotojų perorientavimui; mano, kad norint sudaryti ir vykdyti šį planą yra būtina skatinti Europos socialinį dialogą ir konsultacijas su abejomis pramonės pusėmis;
46.
mano, kad būtina imtis priemonių technologinėms naujovėms remti ir pritaria minčiai sukurti Europos tekstilės ir drabužių pramonės technologijų platformą, kuri taps visuotinės ilgalaikės sektoriaus strategijos planavimo ir mokslinių tyrimų bei vystymosi veiklos skatinimo bei koordinavimo pagrindu;
47.
labai pritaria 2004 m. birželio 30 d. aukšto lygio grupės tekstilės ir drabužių klausimais pranešimui "2005 m. iššūkiai - Europos tekstilė ir drabužiai panaikinus kvotas" Pilną aukšto lygio grupės pranešimo tekstą galima rasti šiame tinklapyje: http://europa.eu.int/comm/enterprise/textile/documents/hlg_report_30_06_04.pdf
tiek dėl rekomendacijų turinio, tiek dėl realistiško padėties sektoriuje vertinimo bei strateginio pasiūlymo;
48.
ragina Komisiją, nustatant VII mokslinių tyrimų ir vystymo pagrindų programą, labiau atsižvelgti į MVĮ poreikius ir padėti spręsti problemas, susijusias su mokslinių tyrimų ir vystymosi rezultatų perdavimu joms; be to, ragina sukurti palankias sąlygas mokslo tiriamajam darbui ir naujovėms, kad jie taptų nuolatine verslo operacijų dalimi, nepriklausomai nuo įmonių dydžio;
49.
ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti skatinimo priemones ir specialias pagalbos programas, siekiant skatinti MVĮ tekstilės ir drabužių sektoriuje pačioms investuoti į savo tyrimų ir vystymosi bei netechnologinių naujovių veiklą; atkreipia dėmesį į investicijų į netechnologinių mokslinių tyrimų svarbą ir ragina Komisiją persvarstyti teisės aktus dėl valstybių pagalbos, siekiant sudaryti sąlygas, kad investicijos šioje kategorijoje būtų vertinamos taip pat kaip ir investicijos į tyrimų bei vystymosi veiklą;
50.
primygtinai ragina regionines ir nacionalines valdžios institucijas, artimai bendradarbiaujančias su ekonominės ir socialinės srities veikėjais, parengti tų vietovių, kurios yra tekstilės pramonės centrai, vietinius strateginius planus;
51.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
