14.9.2009 B7-0040/2009 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS siekiant baigti diskusijas dėl Komisijos pareiškimo
pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį
dėl energetinio saugumo išorės aspektų
Elmar Brok
,
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
,
Jacek Saryusz-Wolski
,
Tunne Kelam
,
Traian Ungureanu
,
Pilar del Castillo Vera
,
Michael Gahler
,
Herbert Reul
,
András Gyürk
,
Mário David
,
Jean-Pierre Audy
,
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
,
Bogusław Sonik
,
Inese Vaidere
PPE frakcijos vardu
PE428.644v01-00 B7‑0040/2009 Europos Parlamento rezoliucija dėl energetinio saugumo išorės aspektų
Europos Parlamentas ,
- atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 26 d. rezoliuciją dėl bendros Europos užsienio politikos energetikos srityje kūrimo,
- atsižvelgdamas į Austrijos, Bulgarijos, Vengrijos, Rumunijos ir Turkijos 2009 m. liepos 13 d. Ankaroje pasirašytą tarpvyriausybinį susitarimą dėl dujotiekio „Nabucco“ projekto,
- atsižvelgdamas į tai, kad Rusijos naftos ir dujų bendrovė „Surgutneftegaz“ iš Vengrijos naftos chemijos kompanijos „MOL“, kuri yra konsorciumo „Nabucco“ narė, įsigijo didelę dalį akcijų (21,2 %),
- atsižvelgdamas į Rusijos ir Turkijos 2009 m. rugpjūčio 6 d. Ankaroje pasirašytą protokolą dėl bendradarbiavimo dujų sektoriuje, pagal kurį Turkija preliminariai sutiko tiesti dujotiekį „Pietų srovė“ ir leido Rusijai Turkijos teritoriniuose vandenyse atlikti dujotiekiui tiesti reikalingus tyrimus,
- atsižvelgdamas į dvylikos ES bendrovių 2009 m. liepos 13 d. pasirašytą Susitarimo memorandumą, pagal kurį pradedama pramonės iniciatyva „DESERTEC“ siekiant išnaudoti didelį saulės energijos potencialą Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje,
- atsižvelgdamas į Antrąją strateginę energetikos apžvalgą,
- atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių, kuriuo panaikinama Direktyva 2004/67/EB (COM(2009)363 galutinis),
- atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastruktūros investicinius projektus Europos bendrijoje ir dėl Reglamento (EB) Nr. 736/96 panaikinimo (COM(2009)361 galutinis),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,
A. kadangi energetinis saugumas turi būti laikomas esmine bendro Europos Sąjungos saugumo, stabilumo ir gerovės sudedamąja dalimi ir pagrindiniu elementu siekiant ekonominės ir socialinės plėtros Europoje, tačiau Sutartyse vis dar nėra numatytas šio saugumo teisinis pagrindas,
B. kadangi ES priklausomybė nuo energijos importo šiuo metu yra labai didelė ir numatoma, kad ji, atsižvelgiant į dabartinę padėtį, didės,
C. kadangi, nepaisant to, kad dėl pasaulinės finansų krizės sumažėjo naftos ir dujų kainos, dėl lėtos pažangos pereinant prie tvaresnių rūšių kuro, dėl mažėjančios gavybos pasaulio naftos ir dujų telkiniuose ir nuolat didėjančios paklausos, pasibaigus krizei neišvengiamai vėl didės įtampa iškastinio kuro rinkose ir šalių vartotojų priklausomybė nuo importo,
D. kadangi kai kurios valstybės narės itin priklausomos nuo vienintelio gamtinių dujų tiekėjo ir neteisėtas jų tiekimo nutraukimas gali būti didelės krizės priežastis, kaip įvyko per 2009 m. metų pradžioje įvykusią Rusijos ir Ukrainos dujų krizę,
E. kadangi daugelyje valstybių narių nėra pakankamai gamtos išteklių tam, kad jos galėtų tinkamai valdyti krizines situacijas,
F. kadangi dėl vis didėjančios energijos tiekimo priklausomybės nuo politiškai nestabilių regionų pastangos užtikrinti tiekimo saugumą tik šalies lygmeniu įrodė, kad jos nėra pakankamos ir negali užtikrinti ilgalaikių visų ES valstybių narių interesų,
G. kadangi esamos išankstinio įspėjimo priemonės pasirodė nepakankamos, kad būtų numatyta 2009 m. sausio mėn. dujų krizė,
H. kadangi prognozuojamas pavojus energijos tiekimo saugumui išliks tol, kol energijos gamybos ir tranzito šalys tvirtai nesilaikys bendrų ir skaidrių taisyklių, kaip nustatyta Energetikos chartijos sutartyje ir Tranzito protokole,
I. kadangi glaudus bendradarbiavimas energijos tiekimo srityje yra viena veiksmingiausių ir būtiniausių Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių tarpusavio pasitikėjimo kūrimo priemonių,
J. kadangi nepaisant tam tikrų veiksmų, kurių jau buvo imtasi, reikia sukurti tikrą bendrą energetikos politiką atžvelgiant į vidaus rinkos reglamentavimą ir išorinius aspektus, kurioje būtų atsižvelgiama į visų valstybių narių politinius ir ekonominius interesus,
K. kadangi bendra užsienio energetikos politika, pagrįsta solidarumu, diversifikacija, vienybe ginant bendrus interesus, glaudesniu bendradarbiavimu su pagrindinėmis energiją gaminančiomis, vartojančiomis ir tranzito šalimis, sukurtų sąveiką, kuri užtikrintų tiekimo saugumą Europos Sąjungoje, ir padidintų ES, kaip pasaulinės veikėjos, svarbą, taip pat padidintų jos pajėgumus imtis veiksmų užsienio politikos srityje ir patikimumą,
1. tikisi, kad Komisija ir valstybės narės imsis didesnio strateginio vadovavimo kuriant bendrą Europos užsienio politiką energetikos srityje, kaip reikalaujama Europos Parlamento 2007 m. rugsėjo 26 d. rezoliucijoje dėl bendros Europos užsienio politikos energetikos srityje kūrimo;
2. palankiai vertina Antroje strateginėje energetikos apžvalgoje Komisijos siūlomas diversifikavimo ir ES energetinio saugumo gerinimo priemones; vis dėlto mano, kad reikia aiškiai apibrėžti prioritetus ir imtis skubių šių prioritetų įgyvendinimo veiksmų ir išsamiai apie juos informuoti Parlamentą;
3. primena kad gerai veikianti vidaus energetikos rinka ir energijos šaltinių įvairovė yra itin svarbus veiksnys norint ateityje išvengti dujų tiekimo sutrikimų ir krizių; taigi pabrėžia, kad reikia daugiau investuoti į atsinaujinančius energijos šaltinius, mažai anglies dioksido išskiriančią energiją ir energijos vartojimo efektyvumą ir tai turėtų būti svarbiausia 2010–2014 m. energetikos veiksmų plano dalis;
4. palankiai vertina naujus pasiūlymus dėl reglamentų dėl dujų tiekimo saugumo užtikrinimo priemonių ir dėl energetikos infrastruktūros investicinių projektų Europos bendrijoje, kuriuos įgyvendinant bus didinamas dujų tiekimo saugumas Europos Sąjungoje, kadangi bus užtikrinama, kad valstybės narės imsis prevencinių veiksmų ir pagerins krizių valdymo mechanizmus, ir bus didinamas skaidrumas ir mažinamos biurokratinės kliūtys;
5. pabrėžia, kad reikia skubiai įgyvendinti strateginius projektus, kuriais siekiama, ypač pietiniame koridoriuje, diversifikuoti energijos tiekimą; todėl džiaugiasi, kad Austrijos, Bulgarijos, Vengrijos, Rumunijos ir Turkijos vyriausybės 2009 m. liepos 13 d. pasirašė tarpvyriausybinį susitarimą dėl dujotiekio „Nabucco“ projekto teisinio pagrindo, kadangi tai svarbus žingsnis norint įgyvendinti šį projektą, tačiau tuo pat metu pabrėžia, kad svarbios bendrosios taisyklės, kurios reglamentuotų koridoriaus, jungsiančio ES su naujais dujų šaltiniais Artimuosiuose Rytuose ir Kaspijos regione, plėtrą, kurios nepriklausytų nuo jokios bendrovės ar dujotiekio ir kurių laikantis visų pirma būtų siekiama greitai nutiesti minėtąją jungtį; ragina susijusias bendroves ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su Komisija siekiant užtikrinti, kad būtų sudaryti pirminiai susitarimai su galimais tiekėjais, kurie tiektų dujas į dujotiekį;
6. ragina Komisiją suteikti politinę, teisinę ir finansinę paramą bendrovėms, kurios arba jau dalyvauja, arba norėtų dalyvauti įgyvendinant strateginius projektus, ir imtis susitarimų, kuriais būtų skatinama dujotiekio plėtra, norminimo iniciatyvos;
7. mano, kad jungčių gerinimas Europoje itin svarbus, nes esamų spragų užpildymas būtinas siekiant veiksmingo vidaus rinkos veikimo ir energetinio solidarumo; atsižvelgiant į tai, palankiai vertina susitarimą dėl infrastruktūros projektų finansavimo, kuris įtrauktas į Europos ekonomikos atkūrimo planą, tačiau primygtinai tvirtina, kad būtina apskritai padidinti energetinio saugumo srities viešąjį finansavimą;
8. ragina valstybes nares informuoti viena kitą ir Komisiją apie strateginius sprendimus ir susitarimus, susijusius su energetikos infrastruktūros projektais; atkreipia dėmesį į tai, kad nesename susitarime dėl trečiojo rinkų liberalizavimo paketo laikytasi galiojančios išimčių taikymo naujai infrastruktūrai tvarkos ir nustatyta teisinė perdavimo sistemos operatorių sertifikavimo trečiosiose šalyse sistema;
9. ragina Komisiją nedelsiant imtis veiksmų prieš priešiškai nusiteikusius neskaidrius užsienio subjektus, veikiančius ES energetikos rinkoje, ir griežtai taikyti ES konkurencijos taisykles; sunerimęs dėl to, kad neseniai Vengrijos energetikos bendrovės „MOL“ akcijų įsigijusi bendrovė „Surgutneftegaz“ negali paskelbti savo nuosavybės struktūros ir tikrųjų savininkų tapatybės, kaip teisėtai prašo Vengrijos energetikos rinkos reguliavimo institucija;
10. ragina Tarybą ir Komisiją bendradarbiauti su Viduržemio jūros regiono ir Šiaurės Afrikos šalimis atsižvelgiant į didelį šių šalių energetinių išteklių potencialą ir dideles galimybes, kurios gali būti sudarytos jų pačių vystymuisi; ypač ragina šiuose regionuose naudoti saulės ir vėjo energiją; džiaugiasi neseniai pramonės iniciatyvos „DESERTEC“ padaryta pažanga siekiant plėtoti didelį saulės energijos potencialą Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje;
11. pabrėžia, kad Arkties regionas strategiškai svarbus Europos Sąjungai atsižvelgiant į energijos išteklius, aplinkosaugą ir transporto klausimus; atsižvelgiant į tai, kad dėl klimato kaitos padarinių ištekliai darosi vis lengviau pasiekiami, pabrėžia poreikį parengti visapusišką bendradarbiavimo su tolimosios šiaurės regionais strategiją; taigi yra įsitikinęs, kad norėdama apsaugoti savo ilgalaikius interesus ES turėtų aktyviai įtraukti į tokią strategiją savo šio regiono partnerius, pvz., Norvegiją ir Islandiją; ragina ES su kitais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., Rusija, Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kanada, iš naujo apsvarstyti pragmatišką ilgalaikę ES energetinio saugumo, transporto ir aplinkos politiką siekiant išvengti galimų konfliktų šiame pažeidžiamame regione;
12. pabrėžia, kad pažanga plėtojant bendrą Europos energetikos politiką labai priklauso nuo to, ar įsigalios Lisabonos sutartis; ragina ES ir valstybes nares imtis veiksmų ir Sutartyje užtikrinti privalomą, laipsnišką ir visa apimantį bendros Europos energijos tiekimo ir saugumo politikos teisinį pagrindą; ragina skubiai ratifikuoti Lisabonos sutartį, į kurią įtrauktas straipsnis dėl solidarumo energetikos srityje ir pagal kurią energetikos politika priskiriama bendrai ES ir valstybių narių atsakomybei, kadangi tai būtų žingsnis teisinga linkme;
13. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
