Sesijos apžvalga: 2008 m. kovo 10-13 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
2008-03-06 - 12:37
Svarbiausios šios plenarinės sesijos temos – ES institucijos, žemės ūkis, energetika ir aplinkosauga, moterų teisės bei užsienio reikalai.
Pirmadienį, kovo 10 d. , 17 val. sesija prasidės EP pirmininko pareiškimu dėl padėties Gazos ruože . Vėliau deputatai aptars Čekijos ir JAV vedamas derybas dėl vizų režimo panaikinimo , taip pat duomenų apsaugą ir vartotojų teises . Vėliau Parlamentas apsvarstys civilinės aviacijos saugos taisykles, taip pat Europos transporto politiką energetikos ir aplinkosaugos kontekste (balsavimas antradienį).
Antradienį, kovo 11 d. , 9 val. posėdis prasidės 2009 m. Europos Komisijos politikos strategijos svarstymu. Po to deputatai aptars Europos inovacijų ir technologijų instituto steigimą. Vidurdienį iškilmingą kalbą pasakys Estijos prezidentas Toomas Hendrik Ilves. 15 val. deputatai skirs dėmesio bendrosios žemės ūkio politikos padėčiai ir pieno kvotoms , o vėlai vakare – kaimo moterų padėčiai ir biodujų gamybos perspektyvoms (dėl visų šių klausimų bus balsuojama trečiadienį).
Trečiadienį, kovo 12 d. , rytą Parlamentas aptars pasirengimą kovo 13-14 d. Briuselyje vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui. 15 val. bus surengtas iškilmingas posėdis, skirtas Europos Parlamentinės Asamblėjos penkiasdešimtmečiui . Po to deputatai aptars ES vaidmenį Irake ir Europos ginklų eksporto kodeksą . Vėlai vakare bus svarstomas vyresniųjų gyvenimo kokybės gerinimas informacinių technologijų dėka , taip pat dyzelino ir benzino apmokestinimas , energijos vartojimo efektyvumo fondas bei kalinamų moterų padėtis (dėl visų klausimų bus balsuojama ketvirtadienį).
Ketvirtadienį, kovo 13 d. , 10 val. Parlamentas svarstys D. Budreikaitės ataskaitą apie naujųjų ES narių dalyvavimą teikiant ES paramą besivystančioms šalims , taip pat aptars lyčių lygybės skatinimą besivystančiose šalyse. Po pietų vyks diskusijos apie žmogaus teisių pažeidimus Afganistane bei Armėnijoje .
Sesijoje numatoma balsuoti dėl rezoliucijos apie padėtį Rusijoje po prezidento rinkimų. Sesijos savaitę Parlamento rūmuose Strasbūre taip pat vyks grupė renginių, skirtų Baltarusijos nepriklausomybės paskelbimo devyniasdešimtmečiui, dalyvaujant Baltarusijos opozicijos atstovams. 20080219BRI21798
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Europos Parlamentinei Asamblėjai – 50 metų
2008-03-06 - 12:37
Šių metų kovo 19 d. Europos Parlamentas švęs savo penkiasdešimtmetį. 1958 m. kovo 19 d. Strasbūre Europos Parlamentinė Asamblėja (EPA) susirinko į savo pirmąjį posėdį. Ta proga Strasbūre rengiamos iškilmės. EPA, tuomet turėjusią tik patariamąsias galias, sudarė 142 paskirti nariai, o jos posėdžiai vyko vos keturiomis oficialiomis kalbomis. Šiandien tiesiogiai renkamas 785 narių Europos Parlamentas posėdžiauja 23 oficialiomis kalbomis ir turi plačias sprendimų galias teisėkūros, biudžeto bei Europos Komisijos kontrolės srityse. Jei Lisabonos sutartis bus ratifikuota, po 2009 m. birželį vyksiančių rinkimų Europos Parlamentą sudarys 751 narys, o jo galios dar labiau sustiprės.
EPA 50-mečio proga kovo 12 d. 15 val. plenarinėje sesijoje rengiamas iškilmingas minėjimas, dalyvaujant dabartiniam Parlamento pirmininkui Hans-Gert Pöttering, Europos Komisijos pirmininkui José Manuel Barroso bei ES Tarybai pirmininkaujančios Slovėnijos ministrui pirmininkui Janez Janša. Į ceremoniją taip pat pakviesti ankstesni Parlamento pirmininkai ir generaliniai sekretoriai, ES šalių parlamentų pirmininkai bei Strasbūro miesto valdžios atstovai. Lietuvos Seimui renginyje atstovaus jo pirmininko pavaduotojas Gintaras Steponavičius. Ceremonijoje gros ES jaunimo orkestras, dainuos moksleivių choras. Iškilmingas minėjimas: 2008-03-12 Garso ir vaizdo medžiaga žurnalistams EPA 50-mečio proga Trumpas žvilgsnis į EP istoriją
LT
1
LINK
ftp://epavvideoget:mo12ssb@ftpeps01.europarl.eu.int/epavvideo/archives/50ansPE
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080226BKG22350 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Europos Vadovų Taryba
Parlamentas aptars Europos Vadovų Tarybos prioritetus
2008-03-06 - 12:37
Šioje sesijoje europarlamentarai aptars pasirengimą kovo 13-14 d. Briuselyje vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui. Svarbiausios šio susitikimo temos – naujo Lisabonos strategijos ciklo pradžia, finansų rinkų stabilumo užtikrinimas, integruota klimato kaitos ir energetikos politika, taip pat užsienio reikalai. Svarstymas: 2008-03-12 EVT susitikimo tinklalapis
LT
1
LINK
http://www.eu2008.si/en/Meetings_Calendar/Dates/March/0313_EC.html
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Estijos prezidentas kalbės Europos Parlamente
2008-03-06 - 12:37
Kovo 11 d. Europos Parlamente iškilmingą kalbą pasakys Estijos prezidentas Toomas Hendrik Ilves. 2004-2006 m. T.H. Ilves buvo Europos Parlamento narys. Jis paliko šias pareigas po to, kai buvo išrinktas Estijos prezidentu. Iškilmingas posėdis: 2008-03-11 Estijos prezidento T.H. Ilves biografija Straipsnis apie T.H. Ilves Interviu su T.H. Ilves
LT
1
LINK
http://www.president.ee/en/president/
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061010STO11505 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070705STO08857 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Mokesčiai
Numatoma padidinti dyzelino apmokestinimą
2008-03-06 - 12:37
Dėl mažesnių mokesčių dyzelinas pigesnis negu benzinas. Tačiau abiejų kuro rūšių poveikis aplinkai panašus. Todėl Europos Komisija siūlo suvienodinti minimalius ES šalyse benzinui ir dyzelinui taikytinus mokesčius. Europarlamentarai tam pritaria, tačiau siūlo reformai skirti daugiau laiko ir apriboti mokesčių didinimą. Šiuo metu dyzelinui ES mastu taikomas minimalus 302 eurų už 1000 litrų mokestis, o benzinui be švino – 359 eurai už 1000 litrų. Europos Komisija siūlo minimalų mokestį dyzelinui iki 2012 m. padidinti iki 359 eurų, o iki 2014 m. – iki 380 eurų už 1000 litrų. Lietuvai, Latvijai, Lenkijai, Bulgarijai ir Rumunijai numatyti ilgesni pereinamieji laikotarpiai. Lietuvai siūloma leisti iki 2011 m. sausio 1d. nustatyti ne mažesnį negu 302 eurų/1000 l dyzelino mokestį, iki 2013 m. sausio 1 d. jį padidinti bent iki 330 eurų, iki 2015 m. sausio 1 d. – bent iki 359 eurų, o iki 2017 m. sausio 1 d. – iki 380 eurų už 1000 litrų.
Tuo tarpu europarlamentarai siūlo visoje ES apsiriboti 359 eurų už 1000 litrų mokesčiu ir dyzelinui, ir benzinui. Be to, jie siūlo tam numatyti pereinamąjį laikotarpį ne iki 2012, o iki 2015 m. Deputatai siūlo leisti Lietuvai iki 2012 m. sausio 1 d. nustatyti ne mažesnį negu 302 EUR/1000 l dyzelino mokestį, iki 2013 m. sausio 1 d. jį padidinti bent iki 330 eurų, o iki 2016 m. sausio 1 d. – iki 359 eurų už 1000 litrų.
EP nariai taip pat siūlo įpareigoti Jungtinę Karalystę, Vokietiją ir kitas šalis, kurios jau dabar taiko didesnius negu 400 eurų/1000 l dyzelino ir 500 eurų/1000 l benzino mokesčius, jų nedidinti iki 2015 m. Deputatai taip pat nepritaria Europos Komisijos siūlomiems pereinamiesiems laikotarpiams Austrijai, Belgijai, Graikijai, Ispanijai, Liuksemburgui ir Portugalijai.
Šiam klausimui taikoma konsultavimosi procedūra, todėl ES Taryba neprivalės atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Olle SCHMIDT ALDE SE A6-0030/2008 Dėl specialios gazolio, naudojamo kaip komercinės paskirties degalai, apmokestinimo tvarkos tikslinimo ir bešvinio benzino bei gazolio, naudojamų kaip degalai, mokesčių koordinavimo Konsultavimosi procedūra
Svarstymas: 2008-03-12 Direktyvos poveikio ES šalyse vertinimas: Išsamiau šia tema – „Euractiv“
LT
2
LINK
/registre/docs_autres_institutions/commission_europeenne/sec/2007/0170/COM_SEC(2007)0170_EN.pdf
LT
3
LINK
http://www.euractiv.com/en/transport/eu-seeks-higher-tax-diesel-fuel/article-162446
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0030 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Žemės ūkis
EP nariai siūlo mažiau radikalią žemės ūkio reformą
2008-03-06 - 12:37
Nuo 1992 m. bendroji Europos žemės ūkio politika buvo tris kartus iš esmės reformuota, siekiant pagerinti jos veiksmingumą ir skaidrumą, padėti ūkininkams geriau orientuotis į rinką, taip pat įtraukti į ją aplinkos ir gyvūnų gerovės klausimus. Šioje sesijoje europarlamentarai balsuos dėl ataskaitos, kurioje įvertinama bendrosios žemės ūkio politikos padėtis. Deputatai nepritaria Europos Komisijos siūlomam radikaliam išmokų pertvarkymui ir siūlo savo reformos variantą. Ankstesnė kainų palaikymo sistema nepadidino ūkininkų pajamų – atsirasdavo dideli produkcijos perviršiai, kurie galėjo būti realizuoti pasaulinėse rinkose tik suteikus papildomą pagalbą. Todėl ji laipsniškai buvo pakeista vadinamąja tiesioginių išmokų sistema. Jos pagrindas yra atsietos tiesioginės išmokos, kurios skiriamos nepriklausomai nuo gamybos. Teisės į individualias išmokas pagrindas yra ankstesnės išmokos, kurias ūkininkas gavo iki prasidedant reformai. Dabartinėje sistemoje taip pat gali likti kai kurios visiškai arba iš dalies su gamyba susietos išmokos.
Išmokos skiriamos įrodžius, kad ūkininkas laikosi svarbių ES arba šalies reikalavimų dėl gerosios žemės ūkio praktikos (vadinamasis kompleksinis paramos susiejimas). Šie standartai apima svarbius aplinkos, sveikatos ir gyvūnų apsaugos reikalavimus. Iki 2013 m. (Rumunija ir Bulgarija iki 2015 m.) valstybės narės bus visiškai integruotos į tiesioginių išmokų sistemą.
Nuo 2004 m. svarbios rinkos, tokios kaip cukraus, bananų, vaisių ir daržovių bei vyno, buvo pertvarkytos (arba yra pertvarkomos) siekiant tų pačių tikslų. Pieno rinkos organizavimas taikant pieno kvotas liko beveik nepakeistas, tačiau 2015 m. jis bus panaikintas.
Šiais metais ES bendrosios žemės ūkio politikos išlaidos bus daug mažesnės negu pradinis biudžetas, nes rinkos rėmimo priemonės, tokios kaip intervencijos priemonės arba neišmokėtos eksporto subsidijos, dėl žemės ūkio produktų kainų raidos nėra panaudojamos. Pirmą kartą nuo Bendrijos įsteigimo žemės ūkio biudžetas nebėra didžiausia ES biudžeto dalis. Dėl biudžeto drausmės ir lėto žemės ūkio biudžeto didėjimo santykinė žemės ūkiui priklausanti Bendrijos išlaidų dalis ir toliau mažės, o tiesioginės išmokos vienam ūkininkui atitinkamai sumažės 10-20 proc.
Europos Komisija pateikė komunikatą, kuriame ji iš esmės siūlo tęsti 2003 m. pradėtą reformą. Pagrindiniai Komisijos pasiūlymai: tolesnis atsiejimas; spartesnis pastovaus dydžio tiesioginių išmokų už plotą įvedimas; mažesnio masto su gamyba susijusių priemonių panaikinimas arba jų įtraukimas į atsietų tiesioginių išmokų sistemą; tolesnis moduliavimas; tiesioginės paramos išmokų mažinimas ir mažiausios išmokų ribos didinimas; apsisprendimas panaikinti pieno kvotą ir pasirengimas išvengti sukrėtimų sektoriuje.
EP narių vertinimas
Europarlamentarai iš esmės pritaria vykdomoms reformoms ir mano, kad jos turi būti sparčiai tęsiamos. Kita vertus, deputatai nepritaria siūlomam radikaliam išmokų pertvarkymui. Šiuo metu galiojančios tiesioginės išmokos ypač palengvina ūkininkams pereiti nuo senosios sistemos prie naujosios, daug labiau į rinką orientuotos struktūros. Todėl, EP narių nuomone, netikslinga kiekvieną kartą pakilus žemės ūkio produktų kainoms iš naujo persvarstyti atskirų išmokų arba bendrojo biudžeto dydį. EP Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešėjas Lutz Goepel (Europos liaudies partija, Vokietija) teigia: „Atsižvelgiant į didelius kainų svyravimus pasaulio rinkose šiame pokyčių ir persiorientavimo etape ūkininkams iš tiesų reikia investicijų patikimumo ir stabilumo, o ne neapibrėžtumo. Todėl turi būti laikomasi valstybių ir vyriausybių vadovų pažado iki 2013 m. iš naujo nepersvarstyti bendrųjų išlaidų rinkos priemonėms.“
Europarlamentarai remia Europos Komisijos nuomonę, jog kuo greičiau ir vėliausiai iki 2013 m. valstybėse ir regionuose turi būti taikomos vienodos išmokos už plotą. Deputatai pažymi, jog dauguma ES šalių jau nusprendė eiti išmokų už plotą keliu ir atsisakyti ankstesne parama grįstų išmokų. EP nariai taip pat iš esmės remia tolesnį išmokų atsiejimą, ypač augalų auginimo srityje, nes tai padeda supaprastinti žemės ūkio politiką. Jie pažymi, jog prognozuoti neigiami padariniai nepasitvirtino – pavyzdžiui, nebuvo atsisakyta regionų ir aplinkos politikos požiūriu svarbių augalinių kultūrų. Kita vertus, deputatai nepritaria privalomam esamų susietų išmokų panaikinimui.
Deputatai ypač ragina sumažinti „neproporcingai didelę naštą gyvulininkystei, atsiradusią dėl kompleksinės paramos susiejimo“. Jie reikalauja persvarstyti kai kuriuos higienos ir ženklinimo standartus (pavyzdžiui, dėl įsagų į ausis). EP nariai tikisi, kad Europos Komisija, pasirengdama finansavimo laikotarpiui po 2013 m., išsamiai išanalizuos gyvulininkystės padėtį Europoje ir pateiks naujų siūlymų.
Pranešėjas taip pat pritaria, kad didelių administravimo išlaidų reikalaujančios, su gamyba susijusios išmokų sistemos (sausų pašarų, linų, kanapių, bulvių krakmolo srityse) būtų integruotos į atsietų tiesioginių išmokų modelį ir būtų panaikintas įpareigojimas laikinai nutraukti veiklą. EP nariai taip pat ragina panaikinti išmokas už energetinius augalus, nes dėl didelės paklausos ir esamų kainų jų vis tiek auginama.
Rinkos priemonės, rizikos prevencija
Dėl intensyvesnių klimato svyravimų, naujų gyvulių ligų plitimo bei Europos žemės ūkio atvėrimo pasaulinei rinkai nuolat daugės nederliaus, nepakankamų pajamų ar epidemijų sukeltų krizių. Todėl, deputatų nuomone, skubiai būtinas papildomas saugumą užtikrinantis tinklas. Jie siūlo perskirstant iki 2 proc. tiesioginių išmokų lėšų sudaryti galimybę valstybėms sukurti atitinkamą rizikos valdymo sistemą, tuo pačiu užtikrinant teisingą konkurenciją. Tuo tarpu ankstesnės sistemos, deputatų nuomone, turėtų apsaugoti nuo didelių kainų svyravimų. Šiuo požiūriu jie pritaria Europos Komisijos siūlymams.
Komisija siūlo įvairius tiesioginių išmokų mažinimo būdus: žemiausios ribos didinimą; didesnio, laipsniško tiesioginių išmokų mažinimo įvedimą išmokoms, viršijančioms 100 000 eurų; taip pat papildomą kasmetinį 2 proc. dydžio moduliavimą 2010-2013 m. (iš viso 8 proc. 2013 m.). Tuo tarpu europarlamentarai nepritaria siūlomam mažinimui, nes, pasak pranešėjo, jis „sukeltų ekonominiu požiūriu nepateisinamą įmonių restruktūrizavimą arba nederlingos žemės atsisakymą būtent nepalankiose srityse, neduodančiose naudos žemės ūkio politikos požiūriu“. Pranešėjas L. Goepel taip pat pažymi, jog „iki šiol nėra atliktas nei mažinimo poveikio atskiroms įmonėms, darbo rinkoms arba ištisiems regionams vertinimas, nei pagrindimas žemės ūkio ekonomikos požiūriu“.
Europarlamentarai siūlo riboto masto perskirstymą vykdant „progresinį moduliavimą“ pagal tokią schemą 2009-2013 m. laikotarpiui: 10 000-100 000 eurų tiesioginių išmokų – 1 proc.; 100 000-200 000 eurų išmokų – 2 proc.; 200 000-300 000 eurų – 3 proc.; daugiau kaip 300 000 eurų – 4 proc. Deputatai pažymi, jog nustačius ribinę 10 tūkst. eurų sumą, iki kurios netaikomas moduliavimas, būtų suteiktos lengvatos vidutiniams šeimos ūkiams, be to, moduliavimas prasidėtų jau 2009 m. ir taip pat ribotu mastu įtrauktų įmones, gaunančias nuo 10000 iki 100000 eurų tiesioginių išmokų.
Pasak deputatų, perskirstytos lėšos pirmiausia turėtų būti naudojamos regionuose, kuriuose jos gaunamos, siekiant mažinti riziką, stiprinti ir pertvarkyti svarbius žemės ūkio sektorius, ypač pieno rinką, vykdyti aplinkosaugos priemones žemės ūkyje (įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos), užtikrinti gyvūnų gerovę ar sveikatą, taip pat skatinti mokslo žinių įgyvendinimą žemės ūkyje, pavyzdžiui, bioenergetiką. Lutz GOEPEL PPE-DE DE A6-0047/2008 BŽŪP būklės įvertinimas Konsultavimosi procedūra
Svarstymas: 2008-03-11
Balsavimas: 2008-03-12
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0047 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Žemės ūkis
Europarlamentarai nepritaria pieno kvotų didinimui
2008-03-06 - 12:37
Pieno pramonė yra svarbus sektorius daugelyje ES regionų. Siekdama paskatinti pieno produktų gamybą, Europos Komisija pasiūlė 2 proc. padidinti pieno gamybos kvotas. Tuo tarpu Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje tam nepritariama. Dabartinis pieno kvotų režimas galioja iki šių metų balandžio. 2003 m. ES Taryba numatė jį pratęsti iki 2014-2015 m. Per trejus metus – nuo 2005 m. birželio iki 2007 m. rugpjūčio – visose ES šalyse, kurioms kvotos specialiai nebuvo didinamos, jos buvo padidintos 1,5 proc. Europos Komisija siūlo 2008-2009 m. jas didinti 2 proc., t. y. be bendro 145,7 mln. tonų pieno papildomai būtų tiekiama 2,85 mln. tonų. Be to, numatyta didinti visus ES referencinius kiekius 2,4 proc. – nuo 117,5 mln. iki 120,3 mln. tonų. Tuo tarpu nuo 2015 m. numatoma panaikinti pieno kvotų režimą, jei Europos Komisija nepasiūlys pratęsti jo galiojimą ir šiam pasiūlymui kvalifikuota balsų dauguma nepritars ES šalys.
Siūlomas pieno kvotų padidinimas panaikintų suvaržymus gamintojams, kurių gamybos išlaidos mažos, o tai didintų pieno gamybą. Tačiau, kita vertus, dėl pieno gamybos didėjimo mažėtų pieno kainos. Dėl mažesnių pieno kainų kai kurie gamintojai, kurių gamybos išlaidos didelės, gali sumažinti arba nutraukti gamybą. Kita vertus, jei ES ir pasaulio mastu paklausa didės, kaip tikisi Europos Komisija, ir jei visas sektorius taps konkurencingesnis, tai labai sumažins biudžeto išlaidas intervencinėms ir išorės bei vidaus šalinimo priemonėms.
Kita vertus, jei, kaip tikimasi, kvotų padidinimas ir jų panaikinimas paskatins produkcijos didėjimą, mažesnes kainas ir didesnį sektoriaus konkurencingumą, EP narių nuomone, tai turės neigiamas pasekmes regionams, kuriuose nėra palankių sąlygų ir pieno pagaminama mažiau.
Europos Komisijos pasiūlytas pieno kvotų padidinimas proc. 2008-2009 m. reikštų papildomą 2,85 mln. tonų referencinį kiekį. Europarlamentarai abejoja, ar toks siūlymas pateisinamas atsižvelgiant į tai, kad visoje ES pieno kvotos išnaudojamos nepakankamai. 2006-2007 m. duomenys rodo, kad ES lygmeniu buvo neišnaudota 1,9 mln. tonų ir 18 iš 27 ES valstybių pagamino mažiau pieno negu leido jų kvotos. Europos Komisija prognozuoja, kad 2007-2008 m. bus neišnaudota 3 mln. tonų kvotų, nepaisant palyginti aukštų pieno kainų.
Komisija taip pat prognozuoja, kad 2007-2014 m. papildomai prireiks apie 8,0 mln. tonų pieno. Tačiau EP Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto pranešėja Elisabeth Jeggle (Europos liaudies partija, Vokietija) pažymi, kad Komisija atsižvelgia tik į paklausos, bet ne į gamybos didėjimą arba į besikeičiantį pieno panaudojimą, kai paklausesni tampa daugiau pajamų duodantys pieno produktai (daugiau sūrio gaminių ir mažiau nugriebto pieno miltelių, nenugriebto pieno miltelių bei sviesto). Be to, nuo 2008 m. balandžio 1 d. vienuolikoje ES šalių kvotos bus padidintos 0,5 proc., o tai reiškia papildomus 700 tūkst. tonų. Galiausiai diskusijos dėl pieno kvotų ES padidinimo vyko 2006 m. pagrindu, kai kilo tarptautinės pieno produktų kainos, o pastaruoju metu kainos mažėjo. Todėl deputatai nepritaria papildomam kvotų padidinimui 2 proc. 2008-2009 m. ir mano, kad reikalinga tolesnė analizė. Savo ruožtu deputatai ragina Europos Komisiją 2008-2009 m. įdiegti ES pieno kvotų subalansavimo mechanizmą.
Jeigu pieno kvotų sistema iš tiesų būtų panaikinta 2014-2015 m., deputatai norėtų užtikrinti papildomas priemones siekiant sušvelninti reformos padarinius. Jų nuomone, tiesioginės išmokos, tikslinga kaimo plėtros politika ir pieno fondo arba restruktūrizavimo schemos sukūrimas galėtų padėti užtikrinti sektoriaus prisitaikymą.
Šiam klausimui taikoma konsultavimosi procedūra, todėl ES Taryba neprivalės atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Elisabeth JEGGLE PPE-DE DE A6-0046/2008 Bendras žemės ūkio rinkų organizavimas ir konkrečios nuostatos Konsultavimosi procedūra
Svarstymas: 2008-03-11
Balsavimas: 2008-03-12
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0046 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Žemės ūkis
EP nariai siūlo skatinti biodujų gamybą, tačiau ne maisto produktų sąskaita
2008-03-06 - 12:37
Biodujos laikomos vienu iš pigiausių ir ekologiškiausių šildymui skirtų energijos šaltinių. Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje siūloma labiau skatinti biodujų išgavimą nesudarant pavojaus maisto produktų gamybai. EP nariai pabrėžia biodujų naudą stiprinant ES energetinę nepriklausomybę, taip pat mažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą. „Naudojant biodujas, ypač šilumai ir energijai gaminti, galima veiksmingiau siekti privalomo tikslo iki 2020 m. 20 proc. visos ES energijos gauti iš atsinaujinančių energijos šaltinių“, – pažymi EP nariai.
Biodujos gali būti išgaunamos iš mėšlo, dumblo ir komunalinių, gyvūninių ar organinių atliekų. Biodujų gamyba iš mėšlo yra naudinga aplinkosaugai – išskiriama mažiau metano, anglies dvideginio, kietųjų dalelių ir azoto suboksidų, ne toks bjaurus kvapas, valomos srutos ir užtikrinamas didesnis perdirbtame mėšle esančio azoto trąšumas. Deputatai atkreipia dėmesį, jog naujosiose valstybėse narėse mėšle būna penktadaliu daugiau šiaudų, todėl nuo mėšlo gamybos ir fermentacijai netinkamo mėšlo pašalinimo gali praeiti daug laiko.
Europarlamentarų nuomone, ES turėtų teikti finansinę pagalbą biodujų įmonėms tuomet, kai ji skatina efektyvumą ir techninę pažangą, mažina klimatą šildančių dujų išskyrimą, teikia naudą ūkiams ir kaimo regionams. Savo ruožtu deputatai pabrėžia, jog „negalima kelti pavojaus gyventojų aprūpinimui maistu“. Pažymėdami ekologiškos genų technologijos svarbą, jie ragina ES šalis ir Europos Komisiją plėtoti modernias sėklų ir augalų apsaugos technologijas ir užtikrinti, kad biodujų gamyba nekonkuruotų su kokybiškų maisto produktų gamyba.
Deputatai siūlo supaprastinti prekybos anglies dvideginio taršos leidimais tvarką, taip pat ragina Europos Komisiją „parengti nuoseklią biodujų politiką“ ir pasiūlyti biodujų gamybos direktyvą. Tuo tarpu ES valstybės turėtų patvirtinti šalies ir regionų biodujų sektoriaus plėtros planus. Savo ruožtu Europos Komisija raginama kuo skubiau pateikti pasiūlymą dėl biologinių atliekų direktyvos, taip pat rekomendacijos ar direktyvos būdu skatinti biodujų tiekimą į gamtinių dujų tinklus. Csaba Sándor TABAJDI PSE HU A6-0034/2008 Dėl tvaraus žemės ūkio ir biodujų Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2008-03-11
Balsavimas: 2008-03-12
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0034 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Transportas
Europarlamentarai siūlo mokesčiais skatinti automobilių ekologiškumą
2008-03-06 - 12:37
Maždaug trečdalis visos energijos ES sunaudojama transporto sektoriuje. Jam tenka 70 proc. viso naftos poreikio. 97 proc. transporto sektoriuje sunaudojamos energijos yra iškastinis kuras, o tik 2 proc. – elektros energija ir vos 1 proc. – biokuras. Tuo tarpu transporto priemonių išskiriamų teršalų toliau daugėja. Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje raginama ryžtingai mažinti transporto keliamą taršą. ES įsipareigojo ryžtingai ir vienašališkai sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą mažiausiai 20 proc., palyginti su 1990 m. Europarlamentarai pritaria šiam įsipareigojimui ir ragina priimti teisės aktus, kurie įpareigotų technologiškai tobulinant automobilių variklius naujųjų automobilių išmetalų kiekį sumažinti iki 125 g CO2/km, o vėliau, atliekant tolesnius technologinius patobulinimus ir naudojant daugiau biokuro, jį sumažinti dar 10 g CO2/km.
Savo ruožtu deputatai ragina Sąjungos šalis pertvarkyti automobilių akcizo mokesčių tvarką, kad būtų skatinama atsisakyti smarkiai teršiančių automobilių ir pirkti naujus, ekologiškesnius. EP nariai ragina priimti siūlomą direktyvą, pagal kurią lengviesiems automobiliams taikomi mokesčiai būtų susieti su išskiriamų teršalų kiekiu ir kuro naudojimo efektyvumu.
EP nariai ragina kuo greičiau baigti įgyvendinti prioritetinius transeuropinių tinklų projektus. 70 proc. jų susiję su geležinkeliais. Deputatai ragina plėtoti ekologišką geležinkelių transportą, taip pat „kuo skubiau baigti kurti Europos geležinkelių transporto erdvę ir geležinkelių paslaugų rinką“. Be to, siūloma palengvinti oro uostų susisiekimą su geležinkeliais.
EP nariai siūlo įtraukti oro transportą į prekybos teršalais sistemą, taip pat „taikyti išmetalų kiekiu pagrįstus diferencinius kilimo ir nusileidimo mokesčius oro uostuose“. Be to, raginama „baigti Europos oro erdvės suskaidymą ir skubiai iš tikrųjų sukurti bendrą Europos oro erdvę“.
Deputatai savo ruožtu ragina mažinti laivų išmetamų teršalų kiekį, skatinti naudoti saulės ir vėjo energiją laivyboje, o inkarą išmetusius laivus pildyti kuru iš krante esančių šaltinių.
Europarlamentarai ragina ryžtingiau spręsti miestų perkrovimo problemą ir daugiau investuoti į pažangiąsias miesto transporto sistemas. Savo ruožtu EP nariai pažymi, jog perėjimas prie viešojo transporto, vaikščiojimo pėsčiomis ir važiavimo dviračiu teikia miestams didelių ekonominių galimybių. Gabriele ALBERTINI PPE-DE IT A6-0014/2008 Dėl tvarios Europos transporto politikos, kurią vykdant atsižvelgiama į Europos energetikos ir aplinkos politiką Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2008-03-10
Balsavimas: 2008-03-11 Europos Komisijos tinklalapis apie automobilių apmokestinimą Daugiau informacijos šia tema – „Euractiv“
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/taxation_customs/taxation/other_taxes/passenger_car/index_en.htm
LT
3
LINK
http://www.euractiv.com/en/environment/eu-attempt-link-car-taxes-co2-pollution/article-157492
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0014 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Transportas
ES lėktuvuose – skrydžių saugos pareigūnai
2008-03-06 - 12:37
Netrukus po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro išpuolių ES priėmė reglamentą dėl civilinės aviacijos saugos. Rengiamasi jį atnaujinti – įslaptinti kai kurias technines jo nuostatas bei numatyti keletą naujų priemonių. ES šalių sprendimu lėktuvuose galės dirbti ginkluoti skrydžių saugos pareigūnai. Naujojoje reglamento versijoje pirmąkart ES mastu numatytos saugumo priemonės orlaivio viduje. Lėktuvuose galės dirbti ginkluoti skrydžių saugos pareigūnai, tačiau dėl to turės nuspręsti pačios ES šalys. JAV bei kai kurių ES šalių lėktuvuose tokie pareigūnai dirba jau dabar.
Europarlamentarų siūlymu numatyta, jog iš patikimų šalių su persėdimu skrendantys keleiviai bei jų bagažas ES oro uostuose nebebus tikrinami antrą kartą. Nelydimas bagažas neturės būti vežamas. Visi lakūnai reguliariais intervalais turės pereiti asmens patikrą.
ES šalys turės pačios apsispręsti, koką dalį naujų saugumo priemonių finansuos valstybė, oro uostai, vežėjai bei keleiviai. Vis dėlto jau šiemet Europos Komisija turės pasiūlyti priemonių, skirtų užtikrinti, kad iš skrydžių saugos mokesčių gautos lėšos būtų skiriamos tik šiam tikslui, taip pat padidinti šių mokesčių skaidrumą.
Reglamentas taip pat įpareigos ES šalis parengti ir įgyvendinti civilinės aviacijos saugos kokybės kontrolės programas. Paolo COSTA ALDE IT A6-0049/2008 Dėl civilinės aviacijos saugumo bendrųjų taisyklių Bendro sprendimo procedūra, trečiasis svarstymas
Svarstymas: 2008-03-10
Balsavimas: 2008-03-11 Aviacijos saugai skirtas Europos Komisijos tinklalapis Europos Komisijos oro transporto portalas Tarptautinė oro uostų taryba
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/security/aviation/inspections_en.htm
LT
3
LINK
http://ec.europa.eu/transport/air/safety/flywell_en.htm
LT
4
LINK
http://www.aci-europe.org/documentation/documentationlayout.asp
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0049 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
Moksliniai tyrimai ir naujovės
Europa turės Inovacijų ir technologijų institutą
2008-03-06 - 12:37
ES atsilieka nuo JAV pagal naujų technologijų diegimą, o tai daro įtaką lėtam Sąjungos ūkio augimui. Todėl numatoma įsteigti Europos inovacijų ir technologijų institutą (EITI), kuris ES lėšomis rems naujovių plėtrą. Tikėtina, kad šioje sesijoje europarlamentarai po antrojo svarstymo pritars instituto steigimui. Europarlamentarų siūlymu instituto pavadinime įrašytas žodis „inovacijos“. Tuo pabrėžiamas vienas svarbiausių instituto tikslų – skatinti naujoves. Institutas turės dvigubą struktūrą: jo 18 asmenų valdyba parinks „žinių ir inovacijų bendruomenes“ (institutus, universitetus bei privačias struktūras), kurios vykdys EITI projektus. EP siūlymu šias bendruomenes galės sudaryti bent trys organizacijos, įsikūrusios bent dviejose ES šalyse. Bent viena jų turės būti aukštojo mokslo įstaiga ir bent viena – privati bendrovė.
EITI pats neteiks mokslo laipsnių ar diplomų – tai darys „žinių ir inovacijų bendruomenėse“ dalyvaujančios aukštosios mokyklos, kurios galės įteikti EITI ženklu pažymėtus laipsnius ar diplomus. Ateityje institutas taip pat administruos intelektinės nuosavybės teises.
Per pirmuosius šešerius veiklos metus EITI veiklai numatyta 2,4 mlrd. eurų. Iš jų 308,7 mln. eurų turės būti skirta iš ES biudžeto. Per artimiausius keturis mėnesius Europos Komisija turės sudaryti EITI valdybą, o ES Taryba tuomet nuspręs, kur bus jo būstinė. Tarp kandidatų – Budapeštas, Miunchenas, Viena ir Vroclavas. Reino PAASILINNA PSE FI A6-0041/2008 Dėl Europos inovacijų ir technologijų instituto įsteigimo Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2008-03-11
Balsavimas:2008-03-12
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0041 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
Pramonė
Informacinės technologijos gali palengvinti vyresniųjų dalią
2008-03-06 - 12:37
Europai demografiškai senstant, informacijos ir ryšių technologijos (IRT) gali pagerinti vyresniųjų gyvenimo kokybę bei sustiprinti ES ekonomiką. Šioje sesijoje europarlamentarai balsuos dėl ES įsitraukimo į informacijų technologijų plėtros programą, skirtą pagerinti vyresniųjų gyvenimo kokybę. Dėl sprendimo šiuo klausimu pasiektas kompromisas su ES Taryba, todėl jam turėtų būti pritarta po pirmojo svarstymo. Vidutinė gyvenimo trukmė ES šiuo metu yra 80 metų. Numatoma, jog iki 2030 m. 65-80 m. amžiaus žmonių padidės 40 proc. Informacijos ir ryšių technologijos (IRT) gali padėti vyresniesiems išlikti sveikesniems, aktyviems darbe arba bendruomenėje, taip pat ilgiau gyventi savarankiškai. Be to, naujos technologijos leidžia teikti reikiamą priežiūrą ir gydymą žmonėms mažesnėmis sąnaudomis, pavyzdžiui, jų pačių namuose. Demografinis senėjimas taip pat suteikia galimybių Europos ekonomikai: vyresnio amžiaus gyventojų perkamoji galia vis didėja, o senėjimui tampant visuotiniu reiškiniu, tvirtas IRT grindžiamų sprendimų Europoje pagrindas galėtų suteikti eksporto galimybių.
Europos Komisija siūlo ES įsitraukti į „Kasdieninį gyvenimą palengvinančios aplinkos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą“, kurią jau įgyvendina aštuoniolika Europos šalių ir Izraelis. Programa leis skatinti senėjimui palengvinti skirtų informacinių technologijų bei paslaugų kūrimą, mažųjų ir vidutinių įmonių įsitraukimą bei mokslinių tyrimų rezultatų naudojimą pramonėje.
2008-2013 m. iš Septintosios ES mokslinių tyrimų programos numatoma šiam tikslui skirti 150 mln. eurų. Visos programoje dalyvaujančios šalys kartu turės skirti ne mažiau lėšų negu skiria ES, o kiekviena šalis – bent 200 tūkst. eurų per minėtą laikotarpį. Kiekviena šalis finansuos savo šalies dalyvius, kurių pasiūlymai bus atrinkti.
Europarlamentarai iš esmės pritaria siūlomam ES dalyvavimui programoje. Jie siūlo atrenkant mokslinių tyrimų temas į programą atsižvelgti į šiuos kriterijus: ar papildomos ir nekartojamos esamos programos; ar taikomos naujovės ir panaudojamas privataus sektoriaus, ypač mažesniųjų įmonių, bendras finansavimas; ar plėtojamos technologijos ir sprendimai, pritaikyti vyresnio amžiaus žmonių poreikiams; ar planuojamos sukurti paslaugos nepažeis vyresnio amžiaus žmonių privatumo ir orumo; ar technologijos arba paslaugos, skirtos savarankiškam gyvenimui skatinti, padeda skatinti ir vyresnių žmonių aktyvumą visuomenėje.
Savo ruožtu EP pranešėja šiuo klausimu Neena Gill (Socialistų frakcija, Jungtinė Karalystė) susirūpinusi paraiškų atrankos nešališkumu bei tuo, „kad lėšos būtų naudojamos tik iš tiesų naujovėmis pagrįstiems projektams, kuriuos įgyvendinant šioje srityje padaroma pastebima pažanga, o ne vien seminarų ir brošiūrų leidybos išlaidoms padengti“.
Pranešėja priduria: „Kalbant apie produktų ir (arba) paslaugų prieinamumą, pranešime daroma prielaida, kad šis demografinis segmentas turi didelę perkamąją galią, bet tikrovėje pagyvenę žmonės nelinkę pirkti brangių produktų ir daugelis iš jų gyvena vien iš pensijų. Taigi būtina, kad kaina būtų prieinama, o produktų galėtų įsigyti visi, kuriems jų reikia. [...] Nepageidautinas ir geografinis atotrūkis, kuris atsirastų, jeigu pagyvenusiems žmonėms kaimo vietovėse arba provincijoje technologijos būtų mažiau prieinamos negu didžiuosiuose miestuose.“
N. Gill ragina siekti, kad pagyvenę žmonės nepatirtų socialinės atskirties darbe, bendruomenėje ir (arba) namuose. Jie taip pat ragina skatinti mokslinius tyrimus siekiant sukurti paprastus naudoti gaminius, nes „vyresni žmonės mažiau linkę naudoti ir išbandyti naujas technologijas“. Galiausiai reikia skirti įvairių amžiaus grupių poreikius, taip pat daugiau dėmesio skirti neįgaliesiems.
EP Pramonės, prekybos ir mokslinių tyrimų komitetas ataskaitai šiuo klausimu pritarė vienbalsiai. Neena GILL PSE UK A6-0027/2008 Dėl Bendrijos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programoje, skirtoje vyresnių žmonių gyvenimo kokybei gerinti naudojant naujas informacines ir ryšių technologijas Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2008-03-12
Balsavimas: 2008-03-13 Išsamiau šia tema – „Euractiv“ Dar vienas pranešimas šia tema
LT
2
LINK
http://www.euractiv.com/en/science/eu-pins-hopes-ict-ease-ageing-challenge/article-167215
LT
3
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/831&format=HTML
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0027 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
Plėtra ir bendradarbiavimas
Lietuva raginama teikti daugiau pagalbos besivystančioms šalims
2008-03-06 - 12:37
Stodamos į ES, Lietuva ir kitos naujosios narės įsipareigojo gerokai padidinti savo pagalbą besivystančioms šalims. Europos Parlamento balsavimui teikiamoje D. Budreikaitės parengtoje ataskaitoje džiaugiamasi naujųjų ES narių teikiama pagalba Rytų Europos valstybėms, tačiau apgailestaujama dėl to, kad naujųjų Sąjungos šalių visuomenė ir politikai dar nesuvokia vystomosios pagalbos prasmės. Mažinti skurdą pasaulyje yra vienas iš ES vystymosi politikos prioritetų. 2006 m. ES suteikė 47 524 mln. eurų oficialiosios vystymosi pagalbos – tai sudaro 57 proc. visos pasaulyje suteiktos pagalbos. Manoma, kad iki 2010 m. šis skaičius padidės iki 78 626 mln. eurų. 2005 m. Lietuva vystomajai pagalbai skyrė 0,06 proc. BNP, tuo tarpu Estija – 0,08 proc., Latvija ir Lenkija – 0,07 proc., o Vengrija – net 0,11 proc. Didžioji dalis Lietuvos teikiamos dvišalės pagalbos skiriama Baltarusijai, Ukrainai, Moldovai, Pietų Kaukazo šalims, Afganistanui bei Irakui. Iš Afrikos šalių Lietuva teikia pagalbą tik Mauritanijai (nuo 2006 m.). Tuo tarpu Čekija teikia pagalbą Angolai ir Zambijai, Lenkija – daugiausia Angolai ir Tanzanijai, o Slovakija – Kenijai, Sudanui ir Mozambikui.
EP nariai pripažįsta, kad naujosios ES narės padarė pažangą – iš pagalbos gaunančių šalių tapo pagalbą teikiančiomis šalimis. Vis dėlto jie reiškia susirūpinimą, kad daugelis šių šalių tikriausiai nepasieks užsibrėžto tikslo iki 2010 m. vystomajai pagalbai skirti 0,17 proc. BNP, o kai kuriose šalyse ši dalis netgi sumažės, nes siekiant sumažinti valstybės skolą bus taikomi bendri biudžeto apribojimai.
Be to, deputatai pažymi, jog naujosiose ES narėse vystomojo bendradarbiavimo prioritetai nėra pripažinti visuomenės bei politinių partijų, trūksta centralizuotų strateginio planavimo įstaigų bei stiprių vystymosi srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų. Todėl EP nariai ragina parengti bendrą ES komunikacijos ir švietimo strategiją, skirtą stiprinti visuomenės paramą vystymosi pagalbai. Deputatai pabrėžia svarbų sąmoningumą ugdančių mokymo programų bei žiniasklaidos vaidmenį.
Šalys, kurioms naujosios ES valstybės teikia pirmenybę vystymojo bendradarbiavimo srityje, yra Nepriklausomų valstybių sandraugos (NVS) ir Vakarų Balkanų valstybės. Todėl deputatai ragina ES „pasinaudoti naujų valstybių narių įstojimu ir sustiprinti savo strateginę poziciją Rytų Europoje, Centrinėje Azijoje ir Kaukaze – pasaulio regionuose, kuriems iki šiol ES skirdavo mažiau pagalbos“. Ta proga siūloma įsteigti naują ES ir kaimyninių šalių asamblėją, panašią į veikiančias ES ir Viduržemio jūros regiono, Lotynų Amerikos ar Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių asamblėjas.
Deputatai taip pat pažymi, jog pagrindinė ES priemonė santykiams su Rytų kaimynais gerinti yra Europos kaimynystės politika. Iš buvusių SSSR šalių joje dalyvauja Ukraina, Moldova, Gruzija, Armėnija ir Azerbaidžanas. Tuo tarpu Rusijos Federacija ir Vidurio Azijos šalys nedalyvauja kaimynystės politikoje, bet yra sudariusios partnerystės ir bendradarbiavimo sutartis. Savo ruožtu Baltarusija nėra pasirašiusi beveik jokių bendradarbiavimo sutarčių su ES. Danutė BUDREIKAITĖ ALDE LT A6-0036/2008 Dėl ES vystomojo bendradarbiavimo politikos iššūkių naujosiose valstybėse narėse Iniciatyvas procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2008-03-13 Išsamiau apie ES pagalbą besivystančioms šalims
LT
2
LINK
http://europa.eu/pol/dev/index_lt.htm
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0036 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
Energetika
Kuriamas ES fondas energijos tvarumui pasaulyje remti
2008-03-06 - 12:37
Tvarūs energijos šaltiniai ir energijos taupymas yra svarbiausi veiksniai, mažinantys anglies dvideginio ir kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą, taip pat didinantys ES ir jos šalių energetinę nepriklausomybę. Šioje sesijoje europarlamentarai balsuos dėl Europos Komisijos siūlymo įsteigti Pasaulinį energijos vartojimo efektyvumo ir tvarios energijos fondą. Jo lėšomis bus remiami pažangūs besivystančių šalių energetikos projektai. Šio fondo tikslas – remti regioninius fondus, skirtus Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėms, kaimyninėms Europai šalims (įskaitant Šiaurės Afriką ir ES nepriklausančias Rytų Europos valstybes), Lotynų Amerikai ir Azijai (įskaitant Vidurio Aziją ir Artimuosius Rytus). Pagrindinė jo kūrimo idėja – didinti privataus sektoriaus finansavimo įtaką vietos projektams. Tai labai skiriasi nuo daugelio kitų ES projektų, skirtų tausiai energijai besivystančiose šalyse remti, nes ankstesniuose projektuose didesnis dėmesys skiriamas vyriausybių tarpusavio pagalbai. Pradinės steigiamo fondo lėšos – 80 mln. eurų.
Europarlamentarai pritaria siūlymui įsteigti tokį fondą. Jie pažymi, kad skaidrumas ir atskaitomybė valstybinių bei privačių investuotojų atžvilgiu bus labai svarbūs teikiant šio fondo paramą. Deputatai „mano, kad fondas turėtų siekti šių pagrindinių tikslų: skatinti veiksmingai naudoti ir taupyti energiją bei naudoti tvarius energijos išteklius, mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą ir kitokią riziką, gerinti skurdžiausių šalių galimybes naudotis energetikos paslaugomis, taip pat skatinti energetinių šaltinių įvairovę besivystančiame pasaulyje“. EP nariai ypač palankiai vertina fondo pastangas skatinti privačias investicijas teikiant rizikos kapitalą.
EP nariai ragina Europos Komisiją teikiant fondo paramą „atkreipti dėmesį į nedidelės apimties projektus, kuriems sunkiausia pritraukti investicijas iš privataus sektoriaus“. Deputatų nuomone, bent trečdalis fondo lėšų turėtų būti skirta skirtų mažiems, ne daugiau kaip milijoną eurų kainuojantiems projektams.
„Jei galima, paramą reikėtų skirti projektams, kuriuose tvarios energijos technologijos derinamos su didesniu energijos naudojimo veiksmingumu, pavyzdžiui, tokiems projektams, kuriais siekiama gerinti pastatų būklę bei apšvietimo ir šaldymo grandines“, – pažymi europarlamentarai. Tuo tarpu svarstant biomasės gamybos projektus paramą reikėtų skirti tik tiems, kuriuose „atsižvelgiama į viso biomasės naudojimo ciklo poveikį šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimui, oro kokybei, kaimo vietovių valdymui, socialinėms ir ekonominėms sąlygoms bei biologinei įvairovei“. Claude TURMES Verts/ALE LU A6-0006/2008 Dėl Pasaulinio energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondo Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2008-03-12
Balsavimas: 2008-03-13
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0006 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-014-LT DOC XML V0//LT
Moterų teisės/Lygios galimybės
Nusikaltusioms moterims – alternatyvios bausmės?
2008-03-06 - 12:37
„Moterų kalinimo klausimas atspindi jų padėtį visuomenėje apskritai, kuri yra tokia, kad moterys gyvena iš esmės vyrų sukurtoje ir valdomoje bei vyrams skirtoje sistemoje“. Tai sakoma Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje. EP nariai skatina Sąjungos šalis skirti lėšų siekiant modernizuoti įkalinimo įstaigas ir „užtikrinti tokias kalinimo sąlygas, kuriomis būtų gerbiamas žmogaus orumas ir pagrindinės žmogaus teisės“. Deputatai ragina valstybes „užtikrinti moterų kalinimo įstaigų steigimą ir geriau jas paskirstyti po savo teritoriją, siekiant palengvinti kalinamų moterų ryšių su šeimomis palaikymą bei suteikti joms galimybę dalyvauti religinėse apeigose“. Jie taip pat ragina ES šalis užtikrinti deramą kalinimo įstaigų darbuotojų parengimą šiuo atžvilgiu.
Ypatingą dėmesį raginama skirti labiausiai pažeidžiamoms kalinėms – nepilnametėms ir neįgaliosioms, taip pat nėščiosioms. „Kalinamoms nėščioms moterims turi būti suteikiama parama, informacija ir kiti svarbūs dalykai, būtini sklandžiai nėštumo ir motinystės eigai“, – pažymi europarlamentarai. Jie rekomenduoja nėščias moteris ir savo mažamečius vaikus prižiūrinčias motinas įkalinti „tik kraštutiniais atvejais“ ir suteikti joms „erdvesnę, jei įmanoma – individualią kamerą“. EP nariai taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad gimdymui kalėjime įvykus sklandžiai, paprastai vaikas nuo motinos atskiriamas praėjus 1-3 paroms nuo gimimo. Jie ragina Europos Komisiją ir ES šalis „rasti kitokių sprendimų“.
Europarlamentarai rekomenduoja dažniau taikyti kalinimui alternatyvias bausmes, ypač motinoms – tada, „kai atliekama bausmė ir pavojus visuomenės saugumui nedideli, kai kalinimas gali labai sutrikdyti šeimos gyvenimą, ypač kai jos yra vienišos motinos ar kai jų vaikai mažamečiai, ar kai jos globoja priklausomus ar neįgaliuosius“. „Išskyrus tuos atvejus, kai esama didelio pavojaus visuomenės saugumui ar kai skirta sunki bausmė, dalinio laisvės apribojimo tvarka, kuri suteiktų įkalintiems asmenims, vyrams ir moterims, galimybę dirbti ar gauti profesinį mokymą ne kalinimo įstaigose, galėtų jiems padėti integruotis į socialinį ir profesinį gyvenimą“, – teigiama ataskaitoje.
Deputatai ragina „palengvinti šeimos suartėjimą, ypač įkalintų tėvų santykius su savo vaikais, išskyrus tuos atvejus, kai tai prieštarauja vaiko interesams“. Kadangi daug moterų kalinių yra vienišos motinos, kurios kartais visam laikui praranda ryšį su savo vaikais, EP nariai prašo Europos Komisijos ir valstybių narių parengti ir įgyvendinti alternatyvią politiką, siekiant išvengti visiško išskyrimo. Savo ruožtu EP nariai „rekomenduoja apsvarstyti galimybę nepilnamečių vaikų ar kitokių šeiminių pareigų turintiems kaliniams vyrams taikyti panašias priemones kaip ir motinoms“. Kai kalėjime esama nepilnamečių vaikų, siūloma „sudaryti palankias sąlygas kitam vaiko tėvui vykdyti tėvų valią“.
Europarlamentarai siūlo kiekvienoje ES valstybėje sukurti struktūrą, kuri „stebėtų kalinimo sąlygas siekdama išaiškinti ir pašalinti moterų diskriminacijos kalinimo įstaigų sistemoje veiksnius“. Deputatai taip pat pažymi, jog „kalinių, ypač moterų, socialinei ir profesinei reintegracijai itin svarbus nevyriausybinių organizacijų vaidmuo“. Jie ragina valstybes skatinti šių organizacijų veiklą kalinimo įstaigose. Marie PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU PPE-DE GR A6-0033/2008 Dėl ypatingos moterų padėties kalėjimuose ir tėvų kalinimo poveikio socialiniam ir šeiminiam gyvenimui Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2008-03-12
Balsavimas: 2008-03-13
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0033 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-015-LT DOC XML V0//LT
Moterų teisės/Lygios galimybės
Europarlamentarai siūlo gerinti kaimo moterų padėtį
2008-03-06 - 12:37
Vykstant socialiniams pokyčiams, daugelis kaimo žmonių – ir vyrų, ir moterų – netenka darbo. Daug kaime gyvenančių moterų oficialiai net nepatenka į darbo rinką – jos neužregistruojamos kaip bedarbės ir neįtraukiamos į nedarbo statistiką. Kita dalis moterų užsiima veikla, kuri nėra deramai pripažinta, apsaugota ar apmokama. Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje raginama imtis veiksmų kaimo moterų padėčiai pagerinti. „Dažnai manoma, kad moterų darbu galima naudotis kaip neišsemiamu gamtos ištekliumi“, – pažymi europarlamentarai. Jie atkreipia dėmesį, jog „darbo rinkoje vis labiau įsigali neteisinga segregacija“. Be to, kaimo vietovėse labai trūksta aukštos kokybės darbo vietų.
Europarlamentarai ragina ES valstybes „vykdyti politiką, skirtą gerinti bendras kaimo vietovėse gyvenančių moterų gyvenimo sąlygas“. Valstybės turėtų remti moterų verslininkystę ir jos skatinimo projektus, pažymi EP nariai. Savo ruožtu jie „ragina valstybes nares remti kaimo vietovių perėjimą nuo žemės ūkiu grindžiamos ekonomikos prie įvairesnės“.
Deputatai atkreipia dėmesį į tai, kad dažnai vengiama kalbėti apie kaimo vietovėse moterų ir mergaičių patiriamą lytinę prievartą ar smurtą šeimoje. Jie ragina valstybes imtis priemonių apsaugoti moteris nuo tokio smurto ir padėti jo aukoms.
EP nariai pastebi, kad nedaug moterų oficialiai vadovauja kaimams ar regionams, nors joms tenka svarbus vaidmuo „neoficialioje“ bendruomenėje. Deputatų nuomone, svarbu skatinti moteris dalyvauti kaimo vietovių valdyme ir visuomeniniame gyvenime. Christa KLAß PPE-DE DE A6-0031/2008 Dėl moterų padėties ES kaimo vietovėse Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2008-03-11
Balsavimas: 2008-03-12
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0031 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-014-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-016-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
ES raginama imtis atsakomybės už demokratiško Irako kūrimą
2008-03-06 - 12:37
„ES, kaip pasaulio veikėja, turėtų imtis atsakomybės už naujo demokratiško Irako kūrimą“, – sakoma Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje. Savo ruožtu deputatai reikalauja daugiau skaidrumo teikiant ES finansinę paramą Irakui. Nuo 2005 m. Irake įvyko dveji daugiapartiniai rinkimai bei referendumas dėl konstitucijos, sukurtas pagrindas federalinei valstybei ir pradėtas sudėtingas demokratinių valdžios institucijų kūrimo procesas. Nepaisant to, Irako visuomenė ir jos politiniai vadovai yra susiskaldę, o kai kuriose šalies dalyse vis dar yra nesaugu.
Europarlamentarai ragina padidinti ES paramą saugaus, stabilaus, vieningo, klestinčio ir demokratinio Irako kūrimui. Savo ruožtu deputatai reikalauja daugiau skaidrumo teikiant ES finansinę paramą – mažiau naudotis daugiašaliais patikos fondais, o labiau pasikliauti dvišaliais projektais, ypač bendradarbiaujant su Jungtinių Tautų agentūromis.
Deputatai ragina ES remti Irako vyriausybės ir Atstovų tarybos veiklos koordinavimą, taip pat vietos rinkimų procedūrų ir vietos demokratijos stiprinimą. Be to, siūloma remti „gebėjimų kūrimą teisinės valstybės ir teisingumo bei žmogaus teisių, gero valdymo, finansinio ir biudžeto valdymo, lyčių lygybės, sveikatos apsaugos ir švietimo bei federalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų stiprinimo srityse“.
EP nariai ragina ypač daug dėmesio skirti moterų teisėms ir lyčių lygybei politiniame, ekonominiame bei socialiniame Irako gyvenime. Raginama siekti pažaboti smurtą, nukreiptą prieš moteris, visų pirma – priverstinių vedybų, „garbės“ nusikaltimų, prekybos moterimis ir moterų lytinių organų žalojimo problemas. Taip pat siūloma užtikrinti tautinių bei religinių mažumų teises, kovoti su vaikų darbu, vaikų prostitucija ir prekyba jais, stabdyti savavališką įkalinimą ir kankinimus bei iškelti mirties bausmės panaikinimo klausimą. Savo ruožtu deputatai siūlo padėti Irako pabėgėliams ir padidinti jų galimybes gauti prieglobstį ES šalyse.
Ataskaitoje siūloma padidinti Europos Komisijos delegacijos Bagdade apimtį, atsakomybę ir biudžetą. Savo ruožtu ES šalys raginamos atnaujinti skatinti dvišalius politinius, diplomatinius, kultūrinius ir ekonominius santykius bei mainus su Iraku. Valstybės turėtų skatinti Europos įmones investuoti į Irako atstatymą, mano EP nariai.
Deputatai ragina ES plėtoti dialogą su JAV ir siekti daugiašališkumo principo, susijusio su tarptautinės bendruomenės vaidmeniu Irake, pasitelkiant Jungtines Tautas. Savo ruožtu „kaimyninės šalys turi susilaikyti ir nesikišti į Irako vidaus reikalus, gerbti jo nepriklausomybę, suverenitetą, teritorinį vientisumą ir Irako gyventojų troškimą savo pastangomis kurti šalies konstitucinę ir politinę sistemą“. EP nariai ragina Turkiją gerbti Irako teritorinį vientisumą ir nereaguoti į teroristų veiksmus kariniais veiksmais Irako teritorijoje, o Irako valdžios institucijas – neleisti, kad šalies teritorija būtų naudojama prieš Turkiją nukreiptiems teroristiniams veiksmams. Ana Maria GOMES PSE PT A6-0052/2008 Dėl Europos Sąjungos vaidmens Irake Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2008-03-12
Balsavimas: 2008-03-13 Daugiau apie ES politiką Irake
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/external_relations/iraq/intro/
-//EP//TEXT REPORT A6-2008-0052 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-015-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-014-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-015-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-016-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-013-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-014-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-015-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080219BRI21798 ITEM-016-LT DOC XML V0//LT
