A6-0075/2008
13.3.2008
PRANEŠIMAS
dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės
(2007/2211(INI))
Kultūros ir švietimo komitetas
Pranešėjas:
Vasco Graça Moura
PE 393.960v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................15
NUOMONĖ Vystymosi komiteto ................................................................................18
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................20
NUOMONĖ Tarptautinės prekybos komiteto .....................................................21
NUOMONĖ Regioninės plėtros komiteto ..............................................................25
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................29
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės
( 2007/2211(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 151 straipsnį,
– atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1855/2006/EB, nustatantį programą „Kultūra“ (2007–2013 m.)
OL L 372, 2006 12 27, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) konvenciją dėl kultūrinės raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,
– atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 18 d. Tarybos sprendimą dėl Konvencijos dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo sudarymo
OL L 201, 2006 7 25, p. 15. (UNESCO konvencija dėl kultūrų įvairovės apsaugos),
– atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 24–25 d. Tarybos posėdžio „Švietimas, jaunimo reikalai ir kultūra“ išvadas bei į Tarybos dokumentą Nr. 9021/2007,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europa pasaulyje – praktiniai patarimai siekiant didesnės darnos, veiksmingumo ir matomumo“ ( COM(2006)0278 ),
– atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą apie Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę ( COM(2007)0242 ) bei į prie šio komunikato pateikiamą Komisijos tarnybų parengtą darbo dokumentą ( SEC(2007)0570 ),
– atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 15 d. Tarybos rezoliuciją dėl minėto Komisijos komunikato dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės (dokumentas 14485/07),
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl kultūrinio bendradarbiavimo Europos Sąjungoje
OL C 72 E, 2002 3 21, p. 142. ,
– atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl kultūros pramonės
OL C 76 E, 2004 3 25, p. 459. ,
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl kolektyvinio tarptautinio autorių teisių ir gretutinių teisių administravimo teisėtų internetu teikiamų muzikos paslaugų srityje
OL C 301 E, 2007 12 13, p. 64. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones ( A6‑0075/2008 ),
A. kadangi, be didžiausio ir pageidautino atvirumo kitoms kultūroms, Europos Sąjunga turi pareigą saugoti Europos kultūros vertybes, išsaugoti, puoselėti Europos kultūros paveldą ir juo dalytis tiek Europos Sąjungos viduje, tiek ir išorėje visais aspektais ir visomis priemonėmis,
B. kadangi menas ir kultūra yra priemonės geriau save išreikšti ir suvokti savo asmeninę ir socialinę raidą taip asmenys ir bendruomenės gali tvarkyti savo paveldą ir išsaugoti atminimą, apibrėžti individualius ir kolektyvinius bruožus,
C. kadangi menas ir kultūra atveria naujų formų dialogą, didina kultūrinį supratingumą ir sudaro asmenims ir grupėms galimybę pažvelgti ne vien iš savo pozicijų,
D. kadangi menas ir kultūra yra mainų, diskusijų ir kūrybingumo ir idėjų generavimo sritys, jos skatina piliečius įsitraukti ir dalyvauti,
E. kadangi Europos kultūros paveldas ir visa jo pagrindinių sudedamųjų dalių, pvz., graikų ir lotynų antika bei judėjų ir krikščionių kultūra, įvairovė ir tarpusavio ryšiai istoriškai vedė Europą visų kitų žemynų priešakyje, buvo neabejotinas vystymosi ir pažangos variklis, kuris plėtojosi visomis kryptimis, ir šiandien jis išlieka pagrindinis humanizmo, dvasinio tobulėjimo ir gyvybingumo, tolerancijos ir pilietiškumo pagrindas,
F. kadangi vis labiau globalizacijos veikiamame pasaulyje Europos kultūrinė įvairovė tampa struktūra, kurios specifiniai ir ryškūs bruožai yra tikra Europos pridėtinė vertė ir kurios tapatybės vaidmuo yra svarbiausias Europai ir Europos Sąjungai, siekiant suprasti pasaulį, užtikrinti jos sanglaudą, pabrėžti jos išskirtinumą bei įsitvirtinti tarp kitų tautų,
G. mano, kad lankstumas ir judumas – neatskiriami menininkų profesijų elementai,
H. kadangi meno kūriniai suartina Europos ir kitų regionų menininkus ir kadangi menininkų judumui kenkia valstybių narių vidaus politika pagal kurią reikalaujama, kad ES viduje judantys asmenys turėtų vizas;
I. kadangi specifinė Europos kultūros paveldo istorinio poveikio išraiška kituose žemynuose turi duoti naudos, pabrėždama žmonėms civilizacijos kūrimosi, tarpusavio supratimo ir konstruktyvaus požiūrio elementus,
J. kadangi vietos ir regioninės institucijos atlieka itin svarbų vaidmenį vystant ir įtvirtinant kultūrą, ypač savo teritorijose saugant kultūros paveldą ir skatinant menines naujoves – į šį veiksnį reikėtų tinkamai atsižvelgti pagal globalizacijos reikmes pertvarkant Europos kultūros darbotvarkę,
K. kadangi imigrantai iš Europai nepriklausančių šalių, turistai ir kiti lankytojai turi gerbti Europos kultūros paveldą, valstybėse narėse turintį ypatingą statusą,
L. kadangi Europos kūrėjai, menininkai ir kultūros pramonė atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant Europos kultūros tapatybę, dalijantis vertybėmis ir nuolat vystant Europos pilietybę, taip peržengiamos vienos tautos valstybės ribos ir pripažįstama Europos kultūrinė įvairovė nacionaliniu, regioniniu ir kalbiniu požiūriu,
M. kadangi Europos kūrėjai, menininkai ir kultūros pramonė taip pat tiesiogiai veikia ekonomines pajamas, pajamų šaltinius ir darbo vietų ES kūrimą,
N. kadangi technologijų pažanga reiškia, kad vis daugiau kultūros produktų gaminama, platinama ir naudojama skaitmenine forma, būtina į tai atsižvelgti rengiant politiką,
O. kadangi Europos kultūros pramonė veikia saugioje aplinkoje turint mintyje prekybos taisykles ir tai atitinkamai atspindinti Europos suvokimą, kad kultūros produktai ir paslaugos skiriasi nuo kitų prekių ir paslaugų ir jiems reikia specialių taisyklių,
P. kadangi didžiausi ES muziejai ir kultūros institucijos atlieka vis daugiau ekonomiškai svarbių mainų su panašiomis institucijomis kitose pasaulio šalyse, iš kurių gaunama nemažai pajamų, kurių sumos viršija gautąsias iš turizmo,
Q. kadangi istorinis, kultūrinis ir archeologinis ES valstybių narių paveldas yra apskritai vertas didžiausios apsaugos nuo nelegalaus išvežimo ir neteisėtos prekybos , kaip nurodyta 1970 m. lapkričio 14 d. Nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvencijoje ir kaip nustatyta pagal kitas taikomas tarptautines priemones,
R. kadangi ES turi parodyti solidarumą saugant trečiųjų šalių, ypač tų, kurių kultūros sektoriai silpniausi, kultūros paveldą ir aktyviai dalyvauti užkertant kelią tų kultūros vertybių, kurios yra saugomos jų kilmės šalyje, nelegaliam įvežimui,
S. kadangi ES prekybos kultūros produktais ir paslaugomis balansas neigiamas,
T. kadangi ekonominė globalizacija ir globalinės kultūros pramonės kūrimas sudaro sunkumų lingvistinei ir kultūrinei įvairovei, kuri yra vertybė savaime, būtina ieškoti bendro Europos požiūrio, sprendžiant šiuos uždavinius,
U. kadangi turizmo pramonė ir su ja susijusios paslaugos yra viena iš sričių, kuriose tarptautinė prekyba susilieja su kultūra ir kuri plėtojant ES bei trečiųjų šalių santykius galėtų sudaryti puikias galimybes atkreipti daugiau dėmesio į Europos kultūros vietoves ir duoti naudos prekybai, taigi užtikrinti socialinį, kultūrinį ir aplinkos tvarumą,
V. kadangi beveik nėra patikimos ir reikšmingos tarptautinės prekybos kultūros prekėmis ir paslaugomis statistikos,
W. kadangi skaitmenines technologijas reikėtų suprasti kaip naują galimybę skleisti pasaulyje kultūros produktus ir paslaugas, o tai padėtų siekti skirtingų kultūrų tarpusavio supratimo, jei esama laisvų ir sąžiningų galimybių jais naudotis ir gerbiami kultūros bei kalbos skirtumai,
X. kadangi siekiant būti konkurencingiems reikia, kad kuriant ir plėtojant žiniasklaidos technologijų naujoves, įskaitant atviro kodo interneto portalus ir paslaugas, būtų numatyta apimti platesnio turinio informaciją,
Y. kadangi šie pokyčiai kelia netikėtus sunkumus, kurie reikalauja naujai pažvelgti į galimybes svarstyti ir spręsti klausimus, susijusius su intelektinės nuosavybės teisių apsauga, piratavimu ir neteisėtu skaitmeninimu, atsižvelgiant į tinkamos pusiausvyros poreikį, kai užtikrinama sąžininga prieiga prie kultūros produktų ir paslaugų bei naujų formų meninė ir intelektinė kūryba,
Z. kadangi kultūros produktų klastojimas ir piratavimas lemia darbo vietų skaičiaus ES mažėjimą ir kenkia kultūros pramonės konkurencingumui ir produktų kokybei, tai ypač veikia tas valstybes nares, kurios pagrindines pajamas gauna iš kultūros prekių gamybos ir jų naudojimo ekonominiams tikslams,
AA.kadangi Komisijai buvo suteikta daugiausia galių ginti Europos pramonės intelektinės nuosavybės teises visuose tarptautiniuose forumuose ir kovoti su tais prekybos partneriais, kurie minėtose srityje neturi tinkamų teisės aktų,
AB.kadangi kultūra yra išskirtinai įtraukta į ES laisvosios prekybos susitarimus ir kitas prekybos priemones,
AC.kadangi kultūra ir kalba – tai varomosios regioninės plėtros ir investicijų pritraukimo jėgos, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose, kuriuose nėra natūralių išteklių ar turistų lankomų vietų, ir kadangi menininkai ir kultūros institucijos atlieka svarbų vaidmenį formuojant regionų identitetą ir didinant jų patrauklumą, taip pat ir Europos integracijos procese,
AD.kadangi kultūra, kaip sektorius, kuriame kuriama naujų darbo vietų ir skatinamas ekonomikos augimas, itin svarbi siekiant vystyti miestus (ypač mažus ir vidutinio dydžio) bei kaimo vietoves ir kadangi kultūrinė tapatybė svarbi socialinėje srityje, nes skatina regionų ir vietinių bendruomenių integraciją ir didesnę socialinę sanglaudą,
AE.kadangi pagal sanglaudos ir kaimo plėtros politiką galima teikti paramą kultūriniam paveldui atkurti ir skatinti su menu susijusias profesijas siekiant padidinti regionų patrauklumą,
AF.kadangi MVĮ ir privatus kapitalas turėtų atlikti vis svarbesnį vaidmenį kultūros sektoriuje ir kadangi juos reikėtų įtraukti įgyvendinant šios srities projektus ir priemones, ypač naudojantis viešojo ir privačiojo sektorių partneryste (angl. PPP),
1. pritaria Komisijos komunikatui dėl Europos kultūros darbotvarkės ir sutinka su jame skelbiamais tikslais; primena, kad Parlamentas daugelį kartų pabrėžė pagrindinį ir struktūrinį kultūros vaidmenį įgyvendinant Lisabonos strategiją bei kuriant naują bendro valdymo ir tvariosios plėtros ramstį;
2. teigiamai vertina ir tai, kad minėtą Komisijos komunikatą gerai įvertino Taryba, tai atsispindi 2007 m. lapkričio 15 d. Tarybos rezoliucijoje;
3. pabrėžia, kad vietos, regioninės ir nacionalinės institucijos atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant ir skatinant kultūrą, ypač saugant kultūros paveldą, skatinant menines naujoves ir kūrybingas pramonės šakas;
4. teigiamai vertina tai, kad Komisija sprendžia menininkų ir kultūros sektoriaus darbuotojų judumo klausimus;
5. pabrėžia, kad reikia skatinti jaunų Europos menininkų judumą ir stengtis, kad jie būtų pastebėti;
6. apgailestauja, kad kuriant Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkę nepaminėtas daugelio miestų, vietos institucijų ir regionų partnerysčių vaidmuo;
7. pabrėžia, kad kultūros sektorius atlieka svarbų vaidmenį siekiant atnaujintos Lisabonos strategijos tikslų, ir atkreipia dėmesį į kultūros svarbą kuriant gerą ir dinamišką gyvenamąją aplinką, ypač pasinaudojant didžiulėmis kultūrinio turizmo galimybėmis daugelio regionų ekonomikai vystyti;
8. pabrėžia, kad taikant Sutarties 151 straipsnį, gerbiant kultūrų įvairovę bei nacionalinę tapatybę, kultūros sektoriuje tarp valstybių narių turi būti įgyvendinta bendradarbiavimo politika bei partnerystės susitarimai; taip pat pažymi Europos Sąjungos regionų, kaip svarbaus kultūrinio bendradarbiavimo forumo, vaidmenį;
9. yra susirūpinęs, kad bendravimas nepadeda išspręsti nuolatinių nesusipratimų dėl kultūros kalbant apie šiuolaikinį ir tradicinį meną, Europos paveldą ir pelno siekiančias, pelningas „kūrybines pramonės šakas“. Be to, darbotvarkėje išdėstytuose tiksluose kultūra atsispindi kaip svarbi socialinė, ekonominė, politinė ir kitokia priemonė, bet nekalbama apie tai, kad kultūra pati savaime yra vertybė ( culture qua culture );
10. yra susirūpinęs, kad diskusijose dėl tarpkultūrinio ir kultūrinio dialogo ir kalbant apie kultūros sąvoką dažnai teigiama, kad kultūra ne švelnina skirtumus, o jungia žmones. Šiame kontekste galima pacituoti Jeaną Monnet: tie jauni žmonės, „susipažinę su visomis įvairių kultūrų gėrybėmis, nuolat žvelgdami į savo gimtąsias šalis su meile ir pasididžiavimu, taps europiečiais“;
11. mano, kad norint visiškai ir nenukrypstamai laikytis Sutarties 151 straipsnio 4 dalies, būtina atsižvelgti į sektoriaus ypatybes, ypač į jo gebėjimus kūrybos ir naujovių srityse ir socialinę jo reikšmę, siekiant, kad kultūra rastų savo vietą, kuri jai priklauso įgyvendinant Lisabonos strategiją;
12. mano, kad Komisijos tikslas toliau plėtoti dialogą su pilietine kultūros sektoriaus visuomene yra itin svarbus kuriant nuoseklią Europos kultūros darbotvarkę ir kad tik vykdant tokį struktūrizuotą dialogą Europos politika gali tikrai atspindėti Europos menininkų ir kultūrinės veiklos vykdytojų tikrovę ir poreikius;
13. ragina Komisiją pateikti rekomendacijų dėl skaitmeninio teisių valdymo sistemų apsaugos, kuriose būtų taip pat atsižvelgiama į ES vidaus rinkos ir UNESCO konvencijos dėl kultūrų įvairovės apsaugos reikalavimus;
14. pabrėžia, kad reikia tvariai užtikrinti kultūrinį produktyvumą ir menininkų kūrybingumą, bet tam reikia, kad menininkų socialinė padėtis būtų saugi – turi būti sukurta tinkama teisinė mokesčių, darbo teisės, socialinės apsaugos ir autorių teisių sistema;
15. ragina Komisiją ir valstybes nares pradėti įgyvendinti UNESCO konvenciją dėl kultūrų įvairovės apsaugos ir nuodugniai atsižvelgti į pagrindinius konvencijos principus formuojant vidaus ir išorės politiką;
16. primena Komisijai, kad Bendrija, vykdydama savo kompetenciją UNESCO konvencijos dėl kultūrų įvairovės apsaugos reglamentuojamose srityse (bendra prekybos politika, vystomojo bendradarbiavimo politika, ekonominis, finansinis ir techninis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis, laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas, konkurencija ir vidaus rinka, įskaitant intelektinę nuosavybę) (atsakymas į klausimą raštu P-5554/07 ), privalo įgyvendinti šią konvenciją;
17. mano, kad šiuo metu kultūros sektoriuje veikiančios Bendrijos programos nevisiškai atitinka bendro Europos kultūros paveldo padėtį, todėl ragina Komisiją pasiūlyti sukurti specialias programas, kurios leistų skatinti meninį kūrybingumą ir išlaikyti platesnį ir artimesnį ryšį su materialiniu ir nematerialiniu turtu bei vertybėmis, sudarančiomis Europos kultūros paveldą, palengvintų žmogiškojo supratimo apie tapatybę ir skirtumus bei dabartinės kultūros produkcijos tarpusavio sąveiką ir kurios leistų jomis naudotis ir dalytis;
18. pažymi, kad ES turi atlikti pagrindinį vaidmenį imantis praktinių priemonių, tikrai didinančių Europos ir kitų regionų menininkų judumą;
19. pabrėžia, kad visos kultūros sektoriaus programos turės labai teigiamą reikšmę sanglaudai, tikrajam suartėjimui, ekonominiam augimui, tvariajai plėtrai, naujovėms, užimtumui ir konkurencingumui;
20. ragina menininkams taikyti specialias vizas, kad jie, gavę labai trumpalaikį profesinį pasiūlymą, galėtų jį nedelsdami priimti;
21. primena strateginę patrauklaus ES kultūros projekto – Europos kultūros sostinės – svarbą, nes jis pagreitina socialinę ir ekonominę miestų ir regionų raidą suteikdamas jai papildomos europinės vertės;
22. prašo Komisiją atkreipti ypatingą dėmesį į tvirtą ir veiksmingą 2007 – 2011 m. Europos kultūros sostinių ir Kultūros miestų tinklo 2010 bendradarbiavimą, bendram darbui sutelkiantį daugiau nei 20 Vengrijos, Vokietijos ir Turkijos miestų ir miestelių, siekiančių kurti savus Europos kultūros tikslus, prisijungti prie kultūros sostinių joms rengiantis 2010 metams ir vienu metu pateikti savo projektus skirtingose vietovėse;
23. teigia, kad judumas ir lankstumas – vieninteliai būdai konkrečiose valstybėse narėse užtikrinti kūrybinę veiklą ir skatinti Europos kultūrinę tapatybę;
24. rekomenduoja Tarybai ir Komisijai greta pamatinės programos „Kultūra“ (2007–2013 m.), numatant būsimus kultūros sektoriaus poreikius, sukurti ją papildančią programą, kurios tikslas būtų puoselėti klasikinį Europos paveldą bei istorinį nacionalinių kultūrų indėlį visose srityse amžiams bėgant;
25. ragina Komisiją vykdyti aktyvesnę paramos literatūros vertimams politiką, numatytą programoje „Kultūra“ (2007–2013 m.);
26. ragina Komisiją sukurti programą, kurios tikslas būtų puoselėti Europos kalbas pasaulyje ir jų vaidmenį kitų žemynų kultūrinėje kūryboje, taip siekiant palengvinti abipusį pažinimą ir supratimą bei šiomis kalbomis vykstantį kultūrinį tarpusavio bendravimą už Europos ribų;
27. ragina Komisiją stiprinti ir skatinti tarptautinius kultūrinius mainus, taip pat skatinti Europos piliečius įgyti kultūrinių įgūdžių ir mokytis kalbų;
28. pabrėžia, kad 2008 m. paskelbusi Europos kultūrų dialogo metais, Europos Sąjunga turėtų įgyvendinti kultūrų dialogo vertybes ir pati atsiverti kitoms kultūroms, skatinti ir plėtoti bendradarbiavimo galimybes siūlydama įdomią kultūros programų paletę trečiosioms Europai priklausančioms, ypač Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančioms, šalims, kurias dalyvavimas bendrose kultūros programose labai sutelktų;
29. siūlo, kad Parlamentas, Taryba, Komisija ir valstybės narės įsipareigotų sukurti iš tiesų palankias sąlygas kultūrai ir jos kūriniams visose Europos Sąjungos gyvenimo srityse, ypač šeimos, mokyklos, mokymosi visą gyvenimą, žiniasklaidos bei skaitmeninių technologijų srityse;
30. teigia, kad Europos lygmeniu reikia ir toliau skatinti konkrečius kultūros projektus, pvz., Europos skaitmeninę biblioteką; ragina greičiau sukurti šią biblioteką;
31. remia daugelį miestų, bendruomenių ir regionų sudarytų bendrų kultūros partnerystės programų, kurios labai svarbios socialinei regionų raidai ir kultūrinių naujovių skatinimui; ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti visą galimą paramą vietos ir regioninėms kultūros iniciatyvoms, nes jos – būtinas regioninės ir Europos integracijos proceso veiksnys pasitinkant pasaulinius iššūkius;
32. pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį jauno žmogaus asmenybės ugdymui, jo pašaukimo atskleidimui ir vystymui bei visaverčiam kultūros vertybių pažinimui turi menų ir literatūros mokymas;
33. pabrėžia, kad visose valstybėse narėse į mokyklų programas reikia įtraukti bendrą Europos Sąjungos istorijos mokymą, kad globalizuotame pasaulyje būtų skatinama Europos tapatybė ir kultūra;
34.pabrėžia, kaip svarbu mokykloje ir visuomenėje įdiegti naują požiūrį į kultūros, mokslinių tyrimų, mokslo ir technologijų ryšį, taip pat šiuos aspektus apimančių programų poreikį;
35. ragina Komisiją parengti reikiamą priemonę, kuria būtų nustatyti Europos kultūros pramonės sektoriai, išgyvenantys krizę, skirti ypatingą dėmesį leidybos rinkai, kurios vystymasis bestselerių linkme sukėlė pavojų kokybiškos literatūros kūrimui, taip pat muzikos kūrybai, kurios kokybei ir įvairovei taip pat kelia pavojų pasaulinė skaitmeninių technologijų plėtra, kolektyvinio teisių administravimo koncentracija ir piratavimas;
36. ragina Komisiją ir valstybes nares panaudoti reikiamas priemones literatūros ir meno nuosavybės teisėms įgyvendinti ir apginti, ypač skaitmeninėje aplinkoje;
37. mano, kad turi būti pradėta tikra Europos kultūros diplomatija ir ragina valstybes nares ir Bendrijos institucijas sustiprinti diplomatinių santykių kultūrinį aspektą ir kad nuolatos imtųsi struktūrinių iniciatyvų, skirtų Europos kultūrai;
38. ragina valstybes nares ir Bendrijos institucijas pirmenybę teikti iniciatyvoms, kuriomis siekiama vystyti kultūrinį turizmą;
39. rekomenduoja Tarybai ir Komisijai sudaryti visų valstybių narių saugotinų kultūrinių vietovių sąrašą bei taip skatinti iniciatyvas ir specialius renginius, kurie vyktų šiuose kultūrą spinduliuojančiuose židiniuose;
40. mano, kad siekiant pabrėžti Europos istoriją ir paveldą liudijančių kultūros vertybių, paminklų, paminklinių vietų ir atminimo vietų europinę svarbą turėtų būti sukurtas Europos paveldo ženklas;
41. rekomenduoja Tarybai ir Komisijai remti ir skatinti 1987 m. pradėtą Europos Tarybos Europos kultūrinių maršrutų programą, nes atitinkami maršrutai yra pavyzdiniai tinklai, apimantys regionus, vietos bendruomenes ir liudijantys Europos paveldą ir bendrą istoriją;
42. siūlo Tarybai ir Komisijai įsteigti Europos kultūros mecenato pareigybę, siekiant užmegzti veiksmingą viešojo ir privataus sektorių partnerystę įgyvendinant Komisijos numatytus veiklos tikslus;
43. be to, siūlo įsteigti nuolat ir visose kultūrinės kūrybos srityse skiriamą Europos prestižo premiją;
44. siūlo labiau reklamuoti esamas premijas ir vertinti jų poveikį;
45. siūlo atsižvelgiant į 200-ąsias Frederiko Šopeno, talentingo kompozitoriaus, neabejotinai prisidėjusio prie pasaulio kultūros, gimimo metines – 2010 m. paskelbti „Europos Frederiko Šopeno metais“;
46. siūlo 2011 m. paskelbti Europos graikų ir lotynų klasikos metais, siekiant atkreipti Europos Sąjungos žmonių dėmesį į esminį, šiandien primirštą kultūros paveldo aspektą;
47. rekomenduoja Komisijai, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir siekiant skatinti Europos kultūros vertybes ir parodyti jos įsipareigojimą kultūrai, pradėti nuolat rengti ir remti Europos metus, skirtus žymiai Europos asmenybei, meninei veiklai arba kultūros renginiui atminti;
48. siūlo tobulinti šių veiksmų skatinimą, padaryti juos prieinamesnius ir geriau apie juos informuoti;
49. atkreipia Tarybos dėmesį į neatidėliotiną būtinybę persvarstyti biudžeto asignavimus, skirtus Komisijos komunikate numatomiems ir šiuo metu vykdomiems veiksmams finansuoti;
50. ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad dvišalių ir daugiašalių prekybos santykių taisyklės būtų skaidrios, teisingos, atviros ir orientuotos į prieigą prie rinkos; toliau primygtinai reikalauja, kad šios taisyklės sudarytų galimybę Europos kultūros pramonei plėtoti visas savo galimybes, ypač garso ir vaizdo, muzikos ir leidybos srityse;
51. ragina Komisiją peržiūrėti muitų kontrolės ir keitimosi informacija tarp valstybių narių mechanizmus, siekiant užtikrinti, kad jie būtų kuo veiksmingesni kovojant su nelegaliu meno kūrinių ir kitų saugomų kultūros vertybių išvežimu ir įvežimu;
52. ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių, siekiant nuodugniai peržiūrėti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą pagal Bendrijos teisyną, Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles ir ES dvišalius susitarimus, siekiant išnaikinti pagrindine klastojimo ir piratavimo priežastis;
53. ragina Komisiją naudotis savo įgaliojimais siekiant užtikrinti, kad visi prekybos partneriai įgyvendintų susitarimų įsipareigojimus pagal PPO ir tarptautinės prekybos teisės aktus, įskaitant naudojimąsi kraštutinėmis ginčų sprendimo priemonėmis, numatytomis tarptautiniuose susitarimuose;
54. ragina Komisiją parengti patikimą ir nuoseklų rodiklių ir priemonių rinkinį, skirtą nustatyti ir vertinti tarptautinę prekybą kultūros produktais;
55. atsižvelgiant į tai, kad kultūrinis turizmas yra nuolat auganti pasaulio kultūros pramonės dalis, ragina Komisiją į ES prekybos politikos susitarimus įtraukti nuostatas, susijusias su kultūrinę ir istorinę vertę turinčių produktų platinimu ir prekyba;
56. ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant prekybos susitarimus vis daugiau atsižvelgti į Europos Sąjungos laisvosios prekybos susitarimų ir kitų prekybos priemonių sąlygas, susijusias su kultūros produktais;
57. pabrėžia, kad svarbu remti valstybių keitimąsi kultūros produktais, skatinant menininkų ir kultūros sektoriaus darbuotojų judumą; mano, kad Europos menų ir kultūros judumas tarp valstybių, atlieka svarbų vaidmenį skleidžiant Europos vertybes ir išlaikant bei plėtojant kultūrinę įvairovę ir kultūrų dialogą;
58. ragina Komisiją nustatyti galimas netarifines kliūtis, kurias trečiosios šalys sudarė prekybai tam tikromis Europos kultūros prekėmis ir paslaugomis ir, prireikus, imtis veiksmų, joms pašalinti;
59. atžvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ES turėtų remti ir gerinti prieigos prie savo kultūros produktų ir paslaugų rinkos galimybes besivystančiose šalyse, ypač kreipdama dėmesį į teigiamą poveikį, kuris turėtų įtakos darbo vietų kūrimui ir jų kultūros pramonės technologijų raidai;
60. ragina Komisiją pasiūlyti specialių veiksmų ir renginių, kuriais būtų propaguojama Europos kultūra besivystančiose šalyse, ir vykdant vystymosi politiką pirmiausia sudaryti galimybę naudotis kultūra;
61. remia sistemingą kultūrinio aspekto ir įvairių kultūros elementų integravimą į išorės ir vystymosi politiką, projektus ir programas, nes tai – Komisijos diplomatinių pastangų kokybės gerinimo ir ES bendradarbiavimo veiklos gyvybingumo ir tvarumo didinimo priemonė ir priemonė, padedanti atkreipti visuomenės dėmesį į kultūros aspekto svarbą vykdant vystomąją veiklą;
62. džiaugiasi, kad parengtos tarpusavyje susijusios specialios kultūrinio bendradarbiavimo su kai kuriomis Europos kaimynystės politikos regiono, Azijos ir kitomis šalimis programos, pvz., Kultūros fondas Indijai;
63. džiaugiasi Komisijos pasiūlymu įsteigti Europos Sąjungos ir AKR šalių kultūros fondą, ir tai būtų bendras ES įnašas į paramą AKR šalių kultūros produktų platinimui ir gaminimui, atkreipia dėmesį į tai, kad 10-asis Europos plėtros fondas suteiks minėtajam fondui pradinių lėšų, kurias papildys valstybių narių įnašai;
64. ragina Komisiją pritarti tarptautinių susitarimų ir kitų teisinių priemonių, turinčių įtakos kultūrinėms teisėms, apsaugai, siekiant užtikrinti kultūros laisvę ir apsaugoti jos įvairovę bei raiškos formas turint mintyje rinkos liberalizavimo projektus, kurie kelia grėsmę minėtajai besivystančių šalių kultūros laisvei;
65. ragina Komisiją skatinti ES ir trečiųjų šalių bei regionų kultūrinius mainus;
66. ragina Komisiją skatinti įtraukti kultūros politiką į vystymosi ir vystomojo bendradarbiavimo politiką, ypač su socialine ir ekonomine politika susijusiose srityse;
67. ragina Komisiją užtikrinti, kad rengiant visas bendradarbiavimo programas ir projektus būtų atsižvelgiama į vietos kultūrą ir šios programos ir projektai prisidėtų prie žmonių galimybės naudotis kultūra didinimo bei kultūrinės raiškos priemonių, taip pat prie kovos su skurdu ir socialinės atskirties mažinimo; pabrėžia švietimo svarbą, įskaitant kultūros integravimo į visų lygmenų švietimo programas propagavimą besivystančiose šalyse;
68. primena Komisijai, kad kultūros paveldo vertinimas neatskiriamai susijęs su tuo, ar visuomenė naudojasi paveldu ir jo teikiamas privalumais, ir kad kultūros paveldą reikia valdyti tvariai, nes jis labai trapus; taip pat mano, kad visiškai aišku, jog kultūros paveldo valdymas turėtų būti ekonomiškai rentabilus, taigi prisidėti prie gyventojų socialinių ir ekonominių sąlygų gerinimo;
69. remia aktyvų ES dalyvavimą tarptautinių organizacijų, susijusių su kultūra, darbe ir Jungtinių Tautų Civilizacijų aljanso procese;
70. pripažįsta Europos kultūros darbotvarkės planų svarbą, tačiau pažymi, kad Komisijos komunikate dėl šios darbotvarkės nepateikiama jokių jos finansavimo detalių ir konkretaus atvirojo koordinavimo metodo taikymo plano, ragina Komisiją kuo greičiau pateikti šias detales;
71. pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą skatinant ir puoselėjant kultūrą savo teritorijoje; rekomenduoja valstybėms narėms įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ne tik į veiklą, susijusią su rezultatų stebėsena, bet ir į veiklą, susijusią su ES naujos kultūros darbotvarkės įgyvendinimu siekiant, kad šiuo metu vykdoma kultūros politika atitiktų konkrečius regionų lūkesčius ir reikmes;
72. atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skatinti kultūrinę įvairovę ir numatyti kultūrai svarbų vaidmenį ne tik pasaulio šalių, bet ir regionų dialoge, skatinant kultūrinių vertybių mainus ir įtraukiant kultūrą į vystymosi programas; pritaria idėjai, kad kuriant kultūros strategijas reikia laikytis integruoto požiūrio, pagal kurį būtų apimami visi sektoriai ir veiksniai, tiesiogiai ar netiesiogiai darantys įtaką kultūros raidai;
73. pabrėžia, kad kultūrinis turizmas labai svarbus veiksnys, skatinantis regionų ekonomikos augimą bei vertybių kūrimą ir didinantis Europos kultūrinio paveldo vertę, ir kad į šį procesą turi būti įtrauktos kultūros sąjungos ir kultūros politikos veikėjai;
74. apgailestauja dėl to, kad Komisija iki šiol per mažai dėmesio skiria miestų, savivaldybių ir regionų ryšiams pagal dvynių (angl. twinning ) programą, kuri daugelį metų buvo puikus kultūrinio bendradarbiavimo ir informacijos mainų forumas,
75. pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą skatinant ir puoselėjant kultūrą savo teritorijoje, visų pirma kultūros paveldo srityje, ir jų, kaip meninių naujovių rėmėjų, kaip institucijų, atsakingų už kultūros infrastruktūros ir iniciatyvų, švietimo mokyklose ir profesinio mokymo užtikrinimą ir finansavimą, ir kaip festivalių ir kultūrinių susitikimų organizatorių, svarbą;
76. ragina Komisiją skatinti dalytis pažangiausia kultūrinės veiklos Europos lygmeniu patirtimi ir atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia šios srities pažangiosios patirties sukaupta regionų lygmeniu, siūlo rengti temines konferencijas ir sukurti viešai visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis prieinamas pažangiosios patirties duomenų bazes;
77. turėdamas mintyje, kad ateinantys metai paskelbti Europos kultūrų dialogo metais, pabrėžia regionų, kaip kultūrų sąlyčio taškų, svarbą; ragina Komisiją pateikti tinkamų pasiūlymų dėl atitinkamos veiklos 2008 metais ir aktyviai įtraukti regionus į šios veiklos planavimą ir įgyvendinimą;
78. pritaria Komisijai, kad ES kultūrų ir kalbų įvairovė yra labai svarbus jos konkurencingumo pranašumas; primena valstybėms narėms, kad būtina nuolat remti kalbų mokymo ir švietimo bei kultūrinių mainų programas Europos Sąjungoje ir už jos ribų; primena televizijos transliacijų vaidmenį tarptautinių kultūrinių mainų srityje;
79. ragina Komisiją remti regionų, taip pat ir miestų, ypač mažų ir vidutinio dydžio miestų, bendradarbiavimo projektus, be kita ko vykdomus pagal programą Interreg IV C, ir įtraukti kultūros aspektą į iniciatyvą „Regionų ekonominiai pokyčiai“;
80. ragina valstybes nares regionuose skatinti kultūrą investuojant į kultūros infrastruktūrą, panaudojant struktūrinių fondų finansavimą, taip pat ragina konsultuojantis su kultūros ir švietimo sektoriais bei pilietine visuomene parengti regionų kultūros vystymo programas;
81. ragina Komisiją ir valstybes nares parengti paprastas, skaidrias ir aiškias viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įgyvendinimo (angl. PPP) taisykles, kad jų laikantis regionuose būtų galima veiksmingai finansuoti su kultūra susijusius sumanymus ir sudaryti palankesnes sąlygas aktyviau įtraukti būtent MVĮ;
82. džiaugiasi Komisijos pasiūlymu įsteigti ES ir AKR kultūros fondą, kuris būtų ES indėlis prisidedant prie AKR ir UŠT (užjūrio šalių ir teritorijų) kultūros vertybių sklaidos; mano, kad ypač kaimynystės politikoje dalyvaujančioms šalims reikėtų numatyti panašių priemonių;
83. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, taip pat UNESCO bei Europos Tarybai.
AIŠKINAMOJI DALIS
I. Komisijos komunikatas
Šiame komunikate Komisija patvirtina, kad kultūra atlieka pagrindinį Europos integracijos vaidmenį bei daro ES labiau matomą tarptautinėje arenoje.
Kultūros darbotvarkė yra siūloma siekiant plėtoti ES vidaus strategijas arba strategijas su trečiosiomis šalimis.
Su komunikatu taip pat pateikiamas Komisijos tarnybų parengtas darbo dokumentas, kuriame nurodomi įvairūs būdai bei priemonės, kuriuos pasitelkdama ES veikia kultūros srityje.
Rengdama savo komunikatą Komisija atliko plačias išankstines konsultacijas su įvairiais Europos kultūros operatoriais.
Komunikatas yra pirmasis struktūrinis žingsnis Europos kultūros strategijos link, jis grindžiamas trimis pagrindiniais tikslais:
– kultūros įvairovės ir kultūrų dialogo skatinimas,
– kultūros, kaip kūrybiškumo katalizatoriaus, skatinimas įgyvendinant Lisabonos strategiją,
– kultūros, kaip labai svarbios Europos Sąjungos tarptautinių santykių dalies, skatinimas.
Antra vertus, Komisija nustato būdus, kuriuos taikant kultūros politika taps įmanoma, bei pripažįsta būtinybę kultūros aspektą įtraukti į kitas svarbias Bendrijos politikos sritis. Dėl pastarojo klausimo Komisija skelbia, jog ji neseniai sukūrė tarnybų darbo grupę.
Komisija siūlo įvairius šios strategijos įgyvendinimo mechanizmus, kurių svarbiausias grindžiamas atviro koordinavimo metodu.
Taip pat reikia pabrėžti pasiūlymą sukurti ES–AKR kultūros fondą bei kultūros forumą, siekiant struktūrinio dialogo su pilietine visuomene.
II. Pastabos
1. Kalbant apie kultūros aspekto įtraukimą į kitą Bendrijos politikos sritį, reikia pasakyti, kad tai nėra tik pagrįstos ambicijos, bet pareiga, numatyta EB sutarties 151 straipsnio 4 dalyje, kuri, deja, nuo Mastrichto sutarties, o vėliau ir Amsterdamo sutarties įsigaliojimo nebuvo iki šiol įgyvendinta.
Taigi reikia pritarti dabartiniam Komisijos požiūriui ir paraginti ją žengti dar svarbesnį žingsnį. Darbo grupės kultūros klausimais sukūrimas, apie kurį 2005 m. lapkričio mėnesį Budapešte paskelbė Komisijos pirmininkas J. M. Barroso, ir kuris iki šiol nebuvo įgyvendintas, bus konkrečios valios daryti pažangą šia linkme ženklas.
Kalbant apie siūlomą diegti atviro koordinavimo metodą, jam reikėtų suteikti daugiau dinamiškumo, įtraukiant Europos Parlamentą.
Atkreiptinas dėmesys į tai, kad komunikate labiau nagrinėjami kultūros instrumentinis, socialinis, ekonominis ir politinis aspektai nei jos pačios vertė. Vis dėlto komunikatas svarbus tuo, kad jame numatomi nauji procesai ir struktūros, platesni už veikiančias Bendrijos programas, kurios yra labiau ribotos.
Taigi Taryba turi labai rimtai pažvelgti į tikslus atitinkančių biudžeto asignavimų klausimą.
Kultūros aspekto įtraukimas į ES išorės santykius yra labai svarbus žingsnis. Šioje srityje yra daug darbo, kurį reikia atlikti vadovaujantis tikra strategija.
2. Daugelį kartų, taip pat ir rengiant šį dokumentą, pranešėjas turėjo galimybę patvirtinti, kad Lisabonos strategijos pagrindiniai tikslai niekada nebus iki galo įgyvendinti, jei kultūra nebus laikoma vienu iš esminių aspektų.
Todėl galima tik pasidžiaugti ir prisidėti prie Komisijos komunikato, patvirtinančio šiuos teiginius.
Kultūra ipso facto tampa svarbiu Europos politikos darbotvarkės klausimu. Svarstomame komunikate jis nagrinėjamas įvairiais aspektais ir šiuo etapu svarbu tai atlikti tinkamai.
Būtina atsižvelgti ne tik į visas programas, kurių tiesioginis ar netiesioginis poveikis kultūros srityje leis remti geriausius sprendimus, taikant geriausią patirtį, nuolatos stebint, kad jos būtų suderintos su kitomis Bendrijos priemonėmis, pvz., struktūriniais fondais, kaip tai numatoma programoje „Kultūra“ (2007‑2013 m.), bet ir į šių programų vaidmenį, kurį jos gali atlikti globalizacijos paveiktoje erdvėje.
Iš tikrųjų tai būtent ši globalizacijos paveikta erdvė ir verčia sutvirtinti ir sustiprinti Europos tapatybę, nepakenkiant įvairių Europos tautų kultūrinei įvairovei.
Tai mus veda prie bendro kultūros paveldo. Pranešime patvirtinama, kad Europos Sąjunga turi ypatingą pareigą puoselėti Europos kultūros vertybes, saugoti, skleisti ir dalytis ES išorėje ir viduje šiuo Europos kultūros paveldu, kuris yra būtinas pasaulio suvokimo elementas, sanglaudos ir vystymosi garantas, įvairovės ir įsitvirtinimo tarp kitų tautų ženklas.
Žinoma, šiandien Europoje, be kitų, egzistuoja ir tokių programų, kuriose skiriamas dėmesys ir skatinama kultūrinė kūryba, darbų platinimas, kultūros kūrėjų, agentų ir operatorių judumas, taip pat kinematografinė bei garso ir vaizdo kūryba; tačiau visos šios priemonės, su kuriomis reikia dirbti dar geriau, turi būti papildytos kitomis programomis, kurios leistų kiek įmanoma iš arčiau ir specifiškiau pažvelgti į Europos kultūros paveldą, kadangi tam tikriems pagrindiniams jo aspektams gresia išnykimas, taip pat dėl to, kad pačiai Europos Sąjungai labai stinga nacionalinių ypatumų, dėl kurių valstybėse narėse ir kitose Europos šalyse per amžius susiformavo bendras kultūros paveldas, pažinimo.
Pranešėjas, naudodamasis proga atkreipti dėmesį į šiuos aspektus, baigdamas pateikia keletą rekomendacijų, kurios, jo manymu, turėtų prisidėti prie Europos Sąjungos kultūros politikos turtinimo bei geresnio ir visapusiškesnio Lisabonos darbotvarkės tikslų įgyvendinimo.
31.1.2008
NUOMONĖ Vystymosi komiteto
pateikta Kultūros ir švietimo komitetui
dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės
( 2007/2211(INI) )
Nuomonės referentas: Manolis Mavrommatis
PASIŪLYMAI
Vystymosi komitetas ragina atsakingą Kultūros ir švietimo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. ragina Komisiją pasiūlyti specialių veiksmų ir renginių, kuriais būtų propaguojama Europos kultūra besivystančiose šalyse, ir vykdant vystymosi politiką pirmiausia sudaryti galimybę naudotis kultūra;
2. remia sistemingą kultūrinio aspekto ir įvairių kultūros elementų integravimą į išorės ir vystymosi politiką, projektus ir programas, nes tai – Komisijos diplomatinių pastangų kokybės gerinimo ir ES bendradarbiavimo veiklos gyvybingumo ir tvarumo didinimo priemonė ir priemonė, padedanti atkreipti visuomenės dėmesį į kultūros aspekto svarbą vykdant vystomąją veiklą;
3. džiaugiasi, kad parengtos tarpusavyje susijusios specialios kultūrinio bendradarbiavimo su kai kuriomis Europos kaimynystės politikos regiono, Azijos ir kitomis šalimis programos, pvz., Kultūros fondas Indijai;
4. džiaugiasi Komisijos pasiūlymu įsteigti Europos Sąjungos ir AKR šalių kultūros fondą, ir tai būtų bendras ES įnašas į paramą AKR šalių kultūros produktų platinimui ir gaminimui, atkreipia dėmesį į tai, kad 10-asis Europos plėtros fondas suteiks minėtajam fondui pradinių lėšų, kurias papildys valstybių narių įnašai;
5. ragina Komisiją pritarti tarptautinių susitarimų ir kitų teisinių priemonių, turinčių įtakos kultūrinėms teisėms, apsaugai, siekiant užtikrinti kultūros laisvę ir apsaugoti jos įvairovę bei raiškos formas turint mintyje rinkos liberalizavimo projektus, kurie kelia grėsmę minėtajai besivystančių šalių kultūros laisvei;
6. ragina Komisiją skatinti ES ir trečiųjų šalių bei regionų kultūrinius mainus;
7. ragina Komisiją skatinti įtraukti kultūros politiką į vystymosi ir vystomojo bendradarbiavimo politiką, ypač su socialine ir ekonomine politika susijusiose srityse;
8. ragina Komisiją užtikrinti, kad rengiant visas bendradarbiavimo programas ir projektus būtų atsižvelgiama į vietos kultūrą ir šios programos ir projektai prisidėtų prie žmonių galimybės naudotis kultūra didinimo bei kultūrinės raiškos priemonių, taip pat prie kovos su skurdu ir socialinės atskirties mažinimo; pabrėžia švietimo svarbą, įskaitant kultūros integravimo į visų lygmenų švietimo programas propagavimą besivystančiose šalyse;
9. primena Komisijai, kad kultūros paveldo vertinimas neatskiriamai susijęs su tuo, ar visuomenė naudojasi paveldu ir jo teikiamas privalumais, ir kad kultūros paveldą reikia valdyti tvariai, nes jis labai trapus; taip pat mano, kad visiškai aišku, jog kultūros paveldo valdymas turėtų būti ekonomiškai rentabilus, taigi prisidėti prie gyventojų socialinių ir ekonominių sąlygų gerinimo;
10. remia aktyvų ES dalyvavimą tarptautinių organizacijų, susijusių su kultūra, darbe ir Jungtinių Tautų Civilizacijų aljanso procese.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
29.1.2008
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
32
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Thijs Berman, Josep Borrell Fontelles, Marie-Arlette Carlotti, Corina Creţu, Ryszard Czarnecki, Nirj Deva, Koenraad Dillen, Fernando Fernández Martín, Alain Hutchinson, Romana Jordan Cizelj, Madeleine Jouye de Grandmaison, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, José Ribeiro e Castro, Toomas Savi, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca, Johan Van Hecke, Jan Zahradil
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Sorin Frunzăverde, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Atanas Paparizov, Anne Van Lancker, Ralf Walter, Renate Weber
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Catherine Neris
23.1.2008
NUOMONĖ Tarptautinės prekybos komiteto
pateikta Kultūros ir švietimo komitetui
Europos kultūros globaliame pasaulyje darbotvarkė
( 2007/2211(INI) )
Nuomonės referentas: Ignasi Guardans Cambó
PASIŪLYMAI
Tarptautinės prekybos komitetas ragina atsakingą Kultūros ir švietimo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi Europos kūrėjai, menininkai ir kultūros pramonė atlieka pagrindinį vaidmenį kuriant Europos kultūros tapatybę, dalijantis vertybėmis ir nuolat vystant Europos pilietybę, taip peržengiamos vienos tautos valstybės ribos ir pripažįstama Europos kultūrinė įvairovė nacionaliniu, regioniniu ir kalbiniu požiūriu,
B. kadangi Europos kūrėjai, menininkai ir kultūros pramonė taip pat tiesiogiai veikia ekonomines pajamas, pajamų šaltinius ir darbo vietų ES kūrimą,
C. kadangi technologijų pažanga reiškia, kad vis daugiau kultūros produktų gaminama, platinama ir naudojama skaitmenine forma, būtina į tai atsižvelgti rengiant politiką ,
D. kadangi Europos kultūros pramonė veikia saugioje aplinkoje turint mintyje prekybos taisykles ir tai atitinkamai atspindinti Europos suvokimą, kad kultūros produktai ir paslaugos skiriasi nuo kitų prekių ir paslaugų ir jiems reikia specialių taisyklių,
E. kadangi didžiausi ES muziejai ir kultūros institucijos atlieka vis daugiau ekonomiškai svarbių mainų su panašiomis institucijomis kitose pasaulio šalyse, iš kurių gaunama nemažai pajamų, kurių sumos viršija gautąsias iš turizmo,
F. kadangi istorinis, kultūrinis ir archeologinis ES valstybių narių paveldas yra apskritai vertas didžiausios apsaugos nuo nelegalaus išvežimo ir neteisėtos prekybos , kaip nurodyta 1970 m. lapkričio 14 d. Nelegalaus kultūros vertybių įvežimo, išvežimo ir nuosavybės teisės perdavimo uždraudimo priemonių konvencijoje ir kaip nustatyta pagal kitas taikomas tarptautines priemones,
G. kadangi ES turi parodyti solidarumą saugant trečiųjų šalių, ypač tų, kurių kultūros sektoriai silpniausi, kultūros paveldą ir aktyviai dalyvauti užkertant kelią tų kultūros vertybių, kurios yra saugomos jų kilmės šalyje, nelegaliam įvežimui,
H. kadangi ES prekybos kultūros produktais ir paslaugomis balansas neigiamas,
I. kadangi ekonominė globalizacija ir globalinės kultūros pramonės kūrimas sudaro sunkumų kalbų ir kultūrų įvairovei, kuri yra vertybė savaime, būtina ieškoti bendro Europos požiūrio, sprendžiant šiuos uždavinius,
J. kadangi turizmo pramonė ir su ja susijusios paslaugos yra viena iš sričių, kuriose tarptautinė prekyba susiduria su kultūra ir kuri plėtojant ES bei trečiųjų šalių santykius galėtų sudaryti puikias galimybes atkreipti daugiau dėmesio į Europos kultūros vietoves ir duoti naudos prekybai, taigi užtikrinti socialinį, kultūrinį ir aplinkos tvarumą,
K. kadangi beveik nėra patikimos ir reikšmingos tarptautinės prekybos kultūros prekėmis ir paslaugomis statistikos,
L. kadangi skaitmenines technologijas reikėtų suprasti kaip išskirtinę galimybę skleisti pasaulyje kultūros produktus ir paslaugas, o tai padėtų siekti skirtingų kultūrų tarpusavio supratimo, jei esama laisvų ir sąžiningų galimybių jais naudotis ir gerbiami kultūros bei kalbos skirtumai,
M. kadangi siekiant būti konkurencingiems reikia, kad kuriant ir plėtojant žiniasklaidos technologijų naujoves, įskaitant atviro kodo interneto portalus ir paslaugas, būtų numatyta apimti platesnio turinio informaciją,
N. kadangi šie pokyčiai kelia netikėtus sunkumus, kurie reikalauja naujai pažvelgti į galimybes svarstyti ir spręsti klausimus, susijusius su intelektinės nuosavybės teisių apsauga, piratavimu ir neteisėtu skaitmeninimu, atsižvelgiant į tinkamos pusiausvyros poreikį, kai užtikrinama sąžininga prieiga prie kultūros produktų ir paslaugų bei naujų formų meninė ir intelektinė kūryba,
O. kadangi kultūros produktų klastojimas ir piratavimas lemia darbo vietų skaičiaus ES mažėjimą ir kenkia kultūros pramonės konkurencingumui ir produktų kokybei, tai ypač veikia tas valstybes nares, kurios pagrindines pajamas gauna iš kultūros prekių gamybos ir jų naudojimo ekonominiams tikslams,
P. kadangi Komisijai buvo suteikta daugiausia galių ginti Europos pramonės intelektinės nuosavybės teises visuose tarptautiniuose forumuose ir kovoti su tais prekybos partneriais, kurie minėtose srityje neturi tinkamų teisės aktų,
Q. kadangi kultūra yra išskirtinai įtraukta į ES laisvosios prekybos susitarimus ir kitas prekybos priemones,
1. ragina Komisiją ir Tarybą užtikrinti, kad dvišalių ir daugiašalių prekybos santykių taisyklės būtų skaidrios, teisingos, atviros ir orientuotos į prieigą prie rinkos; toliau primygtinai reikalauja, kad šios taisyklės sudarytų galimybę Europos kultūros pramonei plėtoti visas savo galimybes, ypač garso ir vaizdo, muzikos ir leidybos srityse;
2. ragina Komisiją peržiūrėti muitų kontrolės ir keitimosi informacija tarp valstybių narių mechanizmus, siekiant užtikrinti, kad jie būtų kuo veiksmingesni kovojant su nelegaliu meno kūrinių ir kitų saugomų kultūros vertybių išvežimu ir įvežimu;
3. ragina Komisiją imtis reikiamų priemonių, siekiant nuodugniai peržiūrėti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą pagal Bendrijos teisyną, Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles ir ES dvišalius susitarimus, siekiant išnaikinti pagrindine klastojimo ir piratavimo priežastis;
4. ragina Komisiją naudotis savo įgaliojimais siekiant užtikrinti, kad visi prekybos partneriai įgyvendintų susitarimų įsipareigojimus pagal PPO ir tarptautinės prekybos teisės aktus, įskaitant naudojimąsi kraštutinėmis ginčų sprendimo priemonėmis, numatytomis tarptautiniuose susitarimuose;
5. ragina Komisiją parengti patikimą ir nuoseklų rodiklių ir priemonių rinkinį, skirtą nustatyti ir vertinti tarptautinę prekybą kultūros produktais;
6. atsižvelgiant į tai, kad kultūrinis turizmas yra nuolat auganti pasaulio kultūros pramonės dalis, ragina Komisiją į ES prekybos politikos susitarimus įtraukti nuostatas, susijusias su kultūrinę ir istorinę vertę turinčių produktų platinimu ir prekyba;
7. ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinant prekybos susitarimus vis daugiau atsižvelgti į Europos Sąjungos laisvosios prekybos susitarimų ir kitų prekybos priemonių sąlygas, susijusias su kultūros produktais;
8. pabrėžia, kad svarbu remti valstybių keitimąsi kultūros produktais, skatinant menininkų ir kultūros sektoriaus darbuotojų judumą; mano, kad Europos menų ir kultūros judumas tarp valstybių, atlieka svarbų vaidmenį skleidžiant Europos vertybes ir išlaikant bei plėtojant kultūrinę įvairovę ir kultūrų dialogą;
9. ragina Komisiją nustatyti galimas netarifines kliūtis, kurias trečiosios šalys sudarė prekybai tam tikromis Europos kultūros prekėmis ir paslaugomis ir, prireikus, imtis veiksmų, joms pašalinti;
10. atžvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ES turėtų remti ir gerinti prieigos prie savo kultūros produktų ir paslaugų rinkos galimybes besivystančiose šalyse, ypač kreipdama dėmesį į teigiamą poveikį, kuris turėtų įtakos darbo vietų kūrimui ir jų kultūros pramonės technologijų raidai.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
23.1.2008
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
19
2
3
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Kader Arif, Francisco Assis, Graham Booth, Carlos Carnero González, Daniel Caspary, Christofer Fjellner, Glyn Ford, Béla Glattfelder, Ignasi Guardans Cambó, Jacky Hénin, Alain Lipietz, Caroline Lucas, Marusya Ivanova Lyubcheva, Erika Mann, Vural Öger, Georgios Papastamkos, Godelieve Quisthoudt-Rowohl, Peter Šťastný, Gianluca Susta, Daniel Varela Suanzes-Carpegna, Iuliu Winkler, Corien Wortmann-Kool
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Jean-Pierre Audy, Zbigniew Zaleski
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
25.1.2008
NUOMONĖ Regioninės plėtros komiteto
teikiama Kultūros ir švietimo komitetui
dėl Europos kultūros globalizuotame pasaulyje darbotvarkės
( 2007/2211(INI) )
Nuomonės referentė: Grażyna Staniszewska
PASIŪLYMAI
Regionų plėtros komitetas ragina atsakingą Kultūros ir švietimo komitetą į pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi kultūra ir kalba – tai varomosios regioninės plėtros ir investicijų pritraukimo jėgos, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose, kuriuose nėra natūralių išteklių ar turistų lankomų vietų, ir kadangi menininkai ir kultūros institucijos atlieka svarbų vaidmenį formuojant regionų identitetą ir didinant jų patrauklumą, taip pat ir Europos integracijos procese,
B. kadangi kultūra, kaip sektorius, kuriame kuriama naujų darbo vietų ir skatinamas ekonomikos augimas, itin svarbi siekiant vystyti miestus (ypač mažus ir vidutinio dydžio) bei kaimo vietoves ir kadangi kultūrinė tapatybė svarbi socialinėje srityje, nes skatina regionų ir vietinių bendruomenių integraciją ir didesnę socialinę sanglaudą,
C. kadangi pagal sanglaudos ir kaimo plėtros politiką galima teikti paramą kultūriniam paveldui atkurti ir skatinti su menu susijusias profesijas siekiant padidinti regionų patrauklumą,
D. kadangi MVĮ ir privatus kapitalas turėtų atlikti vis svarbesnį vaidmenį kultūros sektoriuje ir kadangi juos reikėtų įtraukti įgyvendinant šios srities projektus ir priemones, ypač naudojantis viešojo ir privačiojo sektorių partneryste (angl. PPP),
1. pripažįsta Europos kultūros darbotvarkės planų svarbą, tačiau pažymi, kad Komisijos komunikate dėl šios darbotvarkės nepateikiama jokių jos finansavimo detalių ir konkretaus atvirojo koordinavimo metodo taikymo plano, ragina Komisiją kuo greičiau pateikti šias detales;
2. pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą skatinant ir puoselėjant kultūrą savo teritorijoje; rekomenduoja valstybėms narėms įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ne tik į veiklą, susijusią su rezultatų stebėsena, bet ir į veiklą, susijusią su ES naujos kultūros darbotvarkės įgyvendinimu siekiant, kad šiuo metu vykdoma kultūros politika atitiktų konkrečius regionų lūkesčius ir reikmes;
3. atkreipia dėmesį į tai, kad reikia skatinti kultūrinę įvairovę ir numatyti kultūrai svarbų vaidmenį ne tik pasaulio šalių, bet ir regionų dialoge, skatinant kultūrinių vertybių mainus ir įtraukiant kultūrą į vystymosi programas; pritaria idėjai, kad kuriant kultūros strategijas reikia laikytis integruoto požiūrio, pagal kurį būtų apimami visi sektoriai ir veiksniai, tiesiogiai ar netiesiogiai darantys įtaką kultūros raidai;
4. pabrėžia, kad kultūrinis turizmas labai svarbus veiksnys, skatinantis regionų ekonomikos augimą bei vertybių kūrimą ir didinantis Europos kultūrinio paveldo vertę, ir kad į šį procesą turi būti įtrauktos kultūros sąjungos ir kultūros politikos veikėjai;
5. apgailestauja dėl to, kad Komisija iki šiol per mažai dėmesio skiria miestų, savivaldybių ir regionų ryšiams pagal dvynių (angl. twinning ) programą, kuri daugelį metų buvo puikus kultūrinio bendradarbiavimo ir informacijos mainų forumas,
6. pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą skatinant ir puoselėjant kultūrą savo teritorijoje, visų pirma kultūros paveldo srityje, ir jų, kaip meninių naujovių rėmėjų, kaip institucijų, atsakingų už kultūros infrastruktūros ir iniciatyvų, švietimo mokyklose ir profesinio mokymo užtikrinimą ir finansavimą, ir kaip festivalių ir kultūrinių susitikimų organizatorių, svarbą;
7. ragina Komisiją skatinti dalytis pažangiausia kultūrinės veiklos Europos lygmeniu patirtimi ir atkreipia dėmesį į tai, kad daugiausia šios srities pažangiosios patirties sukaupta regionų lygmeniu, siūlo rengti temines konferencijas ir sukurti viešai visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis prieinamas pažangiosios patirties duomenų bazes;
8. turėdamas mintyje, kad ateinantys metai paskelbti Europos kultūrų dialogo metais, pabrėžia regionų, kaip kultūrų sąlyčio taškų, svarbą; ragina Komisiją pateikti tinkamų pasiūlymų dėl atitinkamos veiklos 2008 metais ir aktyviai įtraukti regionus į šios veiklos planavimą ir įgyvendinimą;
9. pritaria Komisijai, kad ES kultūrų ir kalbų įvairovė yra labai svarbus jos konkurencingumo pranašumas; primena valstybėms narėms, kad būtina nuolat remti kalbų mokymo ir švietimo bei kultūrinių mainų programas Europos Sąjungoje ir už jos ribų; primena televizijos transliacijų vaidmenį tarptautinių kultūrinių mainų srityje;
10. ragina Komisiją remti regionų, taip pat ir miestų, ypač mažų ir vidutinio dydžio miestų, bendradarbiavimo projektus, be kita ko vykdomus pagal programą Interreg IV C, ir įtraukti kultūros aspektą į iniciatyvą „Regionų ekonominiai pokyčiai“;
11. ragina valstybes nares regionuose skatinti kultūrą investuojant į kultūros infrastruktūrą, panaudojant struktūrinių fondų finansavimą, taip pat ragina konsultuojantis su kultūros ir švietimo sektoriais bei pilietine visuomene parengti regionų kultūros vystymo programas;
12. ragina Komisiją ir valstybes nares parengti paprastas, skaidrias ir aiškias viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės įgyvendinimo (angl. PPP) taisykles, kad jų laikantis regionuose būtų galima veiksmingai finansuoti su kultūra susijusius sumanymus ir sudaryti palankesnes sąlygas aktyviau įtraukti būtent MVĮ;
13. džiaugiasi Komisijos pasiūlymu įsteigti ES ir AKR kultūros fondą, kuris būtų ES indėlis prisidedant prie AKR ir UŠT (užjūrio šalių ir teritorijų) kultūros vertybių sklaidos; mano, kad ypač kaimynystės politikoje dalyvaujančioms šalims reikėtų numatyti panašių priemonių;
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
23.1.2008
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
50
1
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Alfonso Andria, Emmanouil Angelakas, Elspeth Attwooll, Jean Marie Beaupuy, Rolf Berend, Jana Bobošíková, Victor Boştinaru, Antonio De Blasio, Bairbre De Brún, Petru Filip, Gerardo Galeote, Iratxe García Pérez, Eugenijus Gentvilas, Ambroise Guellec, Pedro Guerreiro, Zita Gurmai, Marian Harkin, Jim Higgins, Filiz Hakaeva Hyusmenova, Mieczysław Edmund Janowski, Tunne Kelam, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Mario Mantovani, Sérgio Marques, Miroslav Mikolášik, James Nicholson, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Maria Petre, Markus Pieper, Pierre Pribetich, Wojciech Roszkowski, Elisabeth Schroedter, Grażyna Staniszewska, Catherine Stihler, Margie Sudre, Oldřich Vlasák, Vladimír Železný
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Jan Březina, Den Dover, Jill Evans, Emanuel Jardim Fernandes, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Dariusz Maciej Grabowski, Francisca Pleguezuelos Aguilar, Christa Prets, Miloslav Ransdorf, Czesław Adam Siekierski, László Surján
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Vladimir Urutchev.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
27.2.2008
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
30
1
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Katerina Batzeli, Ivo Belet, Marie-Hélène Descamps, Jolanta Dičkutė, Věra Flasarová, Milan Gaľa, Vasco Graça Moura, Luis Herrero-Tejedor, Ruth Hieronymi, Mikel Irujo Amezaga, Ramona Nicole Mănescu, Manolis Mavrommatis, Marianne Mikko, Ljudmila Novak, Dumitru Oprea, Zdzisław Zbigniew Podkański, Mihaela Popa, Karin Resetarits, Pál Schmitt, Helga Trüpel, Thomas Wise, Tomáš Zatloukal
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Emine Bozkurt, Erna Hennicot-Schoepges, Mary Honeyball, Christel Schaldemose, Nina Škottová, Grażyna Staniszewska, Ewa Tomaszewska, Jaroslav Zvěřina
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Wolfgang Bulfon
