30.3.2011 B7-0232/2011 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pateiktas siekiant užbaigti diskusijas dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų
pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį
dėl Ketvirtosios Jungtinių Tautų konferencijos mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu
Thijs Berman
,
Michael Cashman
,
Corina Creţu
,
Patrice Tirolien
S&D frakcijos vardu
PE459.768v01-00 B7‑0232/2011 Europos Parlamento rezoliucija dėl Ketvirtosios Jungtinių Tautų konferencijos mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. JT Generalinės Asamblėjos priimtą sprendimą sušaukti Ketvirtąją JT konferenciją mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu, kuri įvyks 2011 m. gegužės 9–13 d. Stambule,
– atsižvelgdamas į mažiausiai išsivysčiusioms šalims skirtą Briuselio veiksmų programą 2001–2010 m., patvirtintą 2001 m. Briuselyje įvykusios Trečiosios JT konferencijos mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu metu, kurios tikslas – sumažinti ypač didelį skurdą ir badą vykdant sutelktus veiksmus tarpusavyje susijusiose srityse bei skatinti tvarų vystymąsi,
– atsižvelgdamas į Tūkstantmečio vystymosi tikslus (2000–2015) iki 2015 m. perpus sumažinti skurdą,
– atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo mėn. įvykusio JT aukšto lygio susitikimo Tūkstantmečio vystymosi tikslų klausimais rezultatus,
– atsižvelgdamas į labai įsiskolinusių neturtingų šalių iniciatyvą,
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 9 d. rezoliuciją dėl augančių maisto kainų,
– atsižvelgdamas į ES iniciatyvą „Viskas, išskyrus ginklus“,
– atsižvelgdamas į ES bendrųjų lengvatų sistemos (BLS) kilmės taisyklių režimą, įsigaliojusį nuo 2011 m. sausio 1 d.,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,
A. kadangi nuo 1971 m. mažiausiai išsivysčiusių šalių skaičius padvigubėjo ir šiuo metu 48 šalys yra laikomos skurdžiausiomis ir labiausiai pažeidžiamomis tarptautinės visuomenės narėmis; kadangi tik dvi šalys – Žaliasis Kyšulys ir Maldyvai, per pastarąjį dešimtmetį buvo išbrauktos iš mažiausiai išsivysčiusių šalių sąrašo,
B. kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys yra labiausiai pažeidžiamos vidiniams ir išorės sukrėtimams, kaip antai finansinė ir maisto krizė, klimato kaita, energetikos krizė ir kt., kurie sunkina jų padėtį,
C. kadangi šiuo metu 78 % mažiausiai išsivysčiusių šalių gyventojų gyvena už mažiau nei 1,25 JAV dolerio per dieną,
D. kadangi nepaisant teigiamų pokyčių mažiausiai išsivysčiusiose šalyse Briuselio veiksmų programa lieka neįgyvendinta mažiausiai išsivysčiusioms šalims skirta darbotvarke, o tarptautinė bendruomenė neįvykdė savo įsipareigojimų įgyvendinti pagal Briuselio veiksmų planą priimtas rekomendacijas,
E. kadangi oficiali parama vystymuisi (OVP) itin padidėjo, pagalba toli gražu neatitinka Briuselio veiksmų programoje nustatyto tikslo, o dauguma mažiausiai išsivysčiusių šalių vis dar susiduria su ypač dideliu skurdu, infrastruktūros trūkumu, gamybinių pajėgumų trūkumu ir didėjančiu bedarbių skaičiumi,
F. kadangi Ketvirtosios Jungtinių Tautų konferencijos mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu metu bus išsamiai vertinama, kaip įgyvendinamas Briuselio veiksmų planas, ir bus priimta Naujoji veiksmų programa 2011–2020 m.; kadangi konferencijos metu taip pat bus įvardytos problemos, su kuriomis susidurs mažiausiai išsivysčiusios šalys per ateinantį dešimtmetį, ir reikalingi veiksmai,
G. kadangi Ketvirtosios Jungtinių Tautų konferencijos mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu metu bus dar kartą patvirtintas visuotinis įsipareigojimas bendradarbiauti siekiant patenkinti mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikius; kadangi šiuo metu rengiantis Ketvirtajai Jungtinių Tautų konferencijai mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu vyksta nacionalinės konsultacijos, regioniniai susitikimai ir konferencijos, kuriose dalyvauja įvairūs suinteresuotieji subjektai, kaip antai parlamentarai, pilietinės visuomenės ir privataus sektoriaus atstovai,
H. kadangi nesant vystymosi tikslų įgyvendinimo politikos nuoseklumo, kaip to reikalaujama Sutartyje, prekybos, investicijų, žemės ūkio ir prekių kainų spekuliacijų srityse buvo padarytas neigiamas poveikis mažiausiai išsivysčiusių šalių tvaraus vystymosi galimybėms;
I. kadangi nepaisant to, kad žemės ūkis sudaro mažiausiai išsivysčiusių šalių ekonomikos pagrindą ir šioje srityje dirba beveik 90 % darbo jėgos, aprūpinimui maistu kyla pavojus,
J. kadangi vystymasis – tai bendras išsivysčiusių šalių, kurios yra atsakingos ir įsipareigojusios padėti besivystančioms šalims pakilti iš skurdo, iššūkis,
K. kadangi besivystančios šalys yra pirmiausia pačios atsakingos už savo vystymąsi kurdamos ir įgyvendindamos tinkamas politikos priemones ir siekdamos tinkamo valdymo, kad jų gyventojai pakiltų iš skurdo,
L. kadangi reikalingas demokratinis valdymas, pagarba žmogaus teisėms ir didesnis dėmesys konfliktų sprendimui, taikos kūrimui ir valstybės kūrimui siekiant sklandžiai pereiti nuo pažeidžiamumo prie taikos ir saugumo bei paremti tvarias ir visa apimančias institucijas,
1. mano, kad Ketvirtoji Jungtinių Tautų konferencija mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu turėtų būti orientuota į rezultatus ir turėtų turėti aiškius rodiklius bei tikslą iki 2020 m. perpus sumažinti mažiausiai išsivysčiusių šalių skaičių, remiantis veiksminga ir skaidria stebėsena bei tolesnėmis priemonėmis;
2. ragina tarptautinę visuomenę įgyvendinti savo įsipareigojimus ir toliau siekti didinti OPV mažiausiai išsivysčiusioms šalims rodiklį nuo 0,15 iki 0,20 % BNP, šiuo tikslu pirmiausia sutelkti vidinius išteklius ir kaip papildomą priemonę taikyti naujoviškus finansavimo mechanizmus, įtraukiant viešuosius ir privačius partnerius, tarptautines finansines institucijas ir pinigų finansines institucijas; ragina vystymosi partnerius visapusiškai įgyvendinti Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo ir Akros veiksmų darbotvarkę; vis dėlto, tai tik minimalus siekis ir, netgi jei visi tikslai bus pasiekti, vis dar bus reikalingas didelis finansavimas siekiant kovoti su skurdu ir gerinti pasaulio neturtingųjų gyventojų sveikatos ir švietimo standartus;
3. ragina ES ir valstybes nares Ketvirtosios Jungtinių Tautų konferencijos mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu metu aptarti naujoviškų vystymosi finansavimo mechanizmų, kaip antai finansinių sandorių mokestis, įgyvendinimą; pabrėžia, kad OPV įsipareigojimai ir naujoviški finansavimo mechanizmai turi būti laikomi esminėmis ir viena kitą papildančiomis kovos su skurdu priemonėmis;
4. ragina pirmenybę teikti aprūpinimui maistu, gamybinių pajėgumų kūrimui žemės ūkio, pramonės ir paslaugų sektoriuose bei infrastruktūros srityje, taip pat integraciniam augimui, prieigai prie technologijų bei žmogaus ir socialinei raidai mažiausiai išsivysčiusiose šalyse;
5. ragina ES ir kitas išsivysčiusias šalis pašalinti struktūrines kliūtis, kurios trukdo mažiausiai išsivysčiusioms šalims patenkinti savo pagrindinius tvaraus vystymosi poreikius pertvarkant tarptautinę ekonomikos politiką, įskaitant: PPO reformą, tarptautinį prekybos reguliavimą, privalomo mechanizmo, kuris padėtų sutrukdyti nelegaliam kapitalo nutekėjimui iš mažiausiai išsivysčiusių šalių ir mokesčių slėpimui, sukūrimą; politikos, kurią įgyvendinant būtų užtikrintas visiškas tarptautinių finansinių sandorių skaidrumas, kūrimą;
6. ragina padėti kurti besivystančių šalių mokesčių sistemas ir tinkamą valdymą sprendžiant mokesčių klausimus; ragina ES ir visą tarptautinę bendruomenę reikalauti bendrovių, kurios investuoja ir veikia besivystančiose šalyse, skaidrumo, įskaitant pranešimų apie mokesčių mokėjimus nacionaliniu lygmeniu ir už kiekvieną projektą teikimą;
7. ragina nustatyti sąžiningos ir lygiateisės prekybos taisykles ir įgyvendinti integruotą politiką sprendžiant įvairiausius tvaraus vystymosi ekonominius, socialinius ir aplinkos klausimus;
8. ragina sukurti veiksmingas priemones, skirtas kainų kintamumo ir kainų skaidrumo, reguliuojamų finansų rinkų, mažiausiai išsivysčiusių šalių pažeidžiamumo apsaugos ir valdymo klausimams spręsti;
9. ragina padidinti mažiausiai išsivysčiusių šalių pajėgumus kovoti su neigiamais klimato kaitos padariniais, skatinant technologijų perdavimą, veiksmus pagal Kankūno prisitaikymo prie klimato kaitos programą ir aplinkos tvarumo politikos priemones pagal Kopenhagos susitarimą;
10. pakartoja, kad žmogaus teisių visuotinumo ir nediskriminavimo principai – tai pagrindas siekiant sustiprinti teisėtą demokratinį valdymą ir politinį dialogą su mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis;
11. mano, kad 2010 m. rugsėjo mėn. įvykusio aukšto lygio susitikimo Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT) klausimais išvados turėtų būti naudojamos kaip skurdo panaikinimo pagreitinimo pagrindas;
12. ragina panaikinti mažiausiai išsivysčiusių šalių skolas;
13. primygtinai reikalauja, kad Ketvirtosios Jungtinių Tautų konferencijos mažiausiai išsivysčiusių šalių klausimu metu pagrindinis dėmesys būtų skiriamas politikos nuoseklumui vystymosi labui apimant prekybos ir vystomojo bendradarbiavimo sritis, klimato kaitą, transportą, energetiką, aprūpinimą maistu, migraciją bei bendrą žemės ūkio ir žuvininkystės politiką;
14. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
