P6_TA(2005)0439
Masinio naikinimo ginklų neplatinimas
A6-0297/2005
Europos Parlamento rezoliucija dėl masinio naikinimo ginklų neplatinimo: Europos Parlamento vaidmuo (2005/2139 (INI))
Europos Parlamentas
–
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540 (2004), apibrėžiančią masinio naikinimo ginklų platinimą (MNG) ir jų pristatymo priemones kaip grėsmę taikai ir saugumui pasaulyje,
–
atsižvelgdamas į Europos saugumo strategiją (ESS), kurioje pažymima, kad MNG platinimas gali būti didžiausia grėsmė mūsų saugumui,
–
atsižvelgdamas į ESS įgyvendinimą ir ypač į Europos Sąjungos kovos su MNG platinimu strategiją (ES MNG strategija), kurią 2003 m. gruodžio 12 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba,
–
atsižvelgdamas į faktą, kad visos ES valstybės narės yra šių svarbiausių daugiašalių susitarimų, sukuriančių masinio ginklo neplatinimo režimą, šalys: 1968 m. Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties (BGNS), 1972 m. Biologinio ir toksinio ginklo konvencijos (BTGK), 1993 m. Cheminių ginklų konvencijos (CGK) ir 1996 m. Visuotinio branduolinių bandymų uždraudimo sutarties (VBBUS); taip pat į faktą, kad dvi ES valstybės narės, Jungtinė Karalystė ir Prancūzija pagal BGNS yra branduolinį ginklą turinčios valstybės ir kad dar daugelyje valstybių narių, Vokietijoje, Italijoje, Jungtinėje Karalystėje, Graikijoje, Nyderlanduose ir Belgijoje, taip pat dėl ES narystės besikreipiančiose valstybėse, ypač Turkijoje, yra dislokuoti JAV taktiniai ginklai,
–
atsižvelgdamas į valstybių narių įsipareigojimą vykdyti šių daugiašalių susitarimų universalizavimą, ypač atsižvelgiant į 2003 m. lapkričio 17 d. Tarybos bendrąją poziciją 2003/805/BUSP OL L 302, 2003 11 20, p. 34.
,
–
atsižvelgdamas į Aukšto lygio grėsmių, iššūkių ir pokyčių grupės, kurią įkūrė JT Generalinis sekretorius, pranešimą, kuriame pažymima, kad "artėjame prie to, kad masinio naikinimo ginklų neplatinimo režimo žlugimas bus nesustabdomas ir to pasekmė bus intensyvus masinio naikinimo ginklų platinimas",
–
atsižvelgdamas į JT Generalinio sekretoriaus atsaką pranešime "Link didesnės laisvės: link vystymosi, saugumo ir žmogaus teisių visiems", kuriame pabrėžiama daugiašalių susitarimų svarba siekiant taikos pasaulyje ir saugumo branduolinių, biologinių ir cheminių ginklų srityse, taip pat pabrėžiamos nesenos pastangos ištaisyti trūkumus, pvz., JT Saugumo Tarybos rezoliucija 1540 (2004),
–
atsižvelgdamas į savo rezoliucijas dėl MNG ir su jais susijusių medžiagų ir technologijų platinimo, ypač į 2001 m. birželio 14 d. Rezoliuciją dėl biologinių ir toksinių ginklų OL C 53 E, 2002 2 28, p. 400.
, 2004 m. vasario 26 d. Rezoliuciją dėl branduolinio nusiginklavimo OL C 98 E, 2004 4 23, p. 152.
ir 2005 m. kovo 10 d. Rezoliuciją dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties 2005 m. peržiūros konferencijos Priimti tekstai, P6_TA(2005)0075 .
,
–
atsižvelgdamas į Tarptautinio Teisingumo Teismo 1996 m. liepos 8 d. patariamąją nuomonę dėl branduolinio ginklo naudojimo ar grasinimo jį panaudoti,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą ( A6-0297/2005 ),
A.
kadangi klausimai, susiję su branduolinio ginklo neplatinimu nuo Europos atominės energijos bendrijos įkūrimo Romos sutartimi visada buvo vieni iš svarbiausių Europos Sąjungoje,
B.
kadangi iki šiol masinio naikinimo ginklų neplatinimo politika buvo ribota ir tik dabar pradėta rimtai sieti su ESS, o ypač valstybės narės ją sieja su ES kovos su ES MNG strategija ir Komisijos darbu, dabartinių ribotų biudžeto eilučių apimtyje, rengiantis 2007–2013 m. finansinei perspektyvai,
C.
kadangi ES Taryba patvirtino bendrąją poziciją (kurią sudaro 41 skirtinga priemonė), pristatytą 2005 m. BGNS peržiūros konferencijoje, bet jai nepavyko įtikinti kitų BGNS varių pradėti kurti panašią bendrą strategiją, kaip nurodyta bendrojoje pozicijoje, nepaisant to, kad MNG platinimas laikomas didžiausia grėsme pasaulio saugumui,
D.
kadangi tai nurodo būtinybę Europos Sąjungai iš naujo imtis lyderės vaidmens tiek atstovaujant bendrajai pozicijai, tiek ir ES kovos su MNG platinimu strategijoje išdėstytiems savo interesams siekiant stiprinti neplatinimo režimą,
E.
kadangi valstybės sutarties šalys 2006 m. susitiks BTGK peržiūros konferencijoje, kurioje įvertins, kaip įgyvendinamos sutarties nuostatos, todėl yra svarbu tobulinti BTGK vykdymo tikrinimo nuostatas ir atnaujinti normas dėl biologinių ginklų, taip pat nacionalinius teisės aktus, kurie dėl biologinių ginklų kūrimo ir laikymo leistų taikyti baudžiamąją atsakomybę,
F.
kadangi Europos Parlamentas vis dar nerimauja dėl to, kad šiuo metu nepakankamai finansuojami ES MNG strategijos tikslai, nurodyti prie MNG neplatinimo Asmeninio Įgaliotinio biuro Europos Vadovų Taryba, OPR, "WMD strategijos įgyvendinimas: 6 mėn. pažangos atskaita ir prioritetų sąrašas, 2004 m. gruodžio 3 d.: http://ue.eu.int/uedocs/cmsUpload/st15246.en04.doc.
(OPR) pranešimo pridėtame prioritetų sąraše ir laukiamose Komisijos 2004 m. vykdyto bandomojo projekto "ES bendradarbiavimo programų dėl grėsmės mažinimo stiprinimas: Bendrijos veiksmai remiant Europos Sąjungos kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją" tyrimų išvadose,
G.
kadangi ES MNG strategijoje ES raginama daugiau prisidėti bendrai mažinant grėsmę finansinių perspektyvų po 2006 metų kontekste ir numato specialios Bendrijos biudžeto eilutės, skirtos MNG neplatinimui ir nusiginklavimui, sukūrimą,
MNG platinimo grėsmė
1.
pripažįsta, kad daugiašaliais susitarimais įdiegiant neplatinimo režimą buvo sulėtintas MNG ir jų pristatymo priemonių platinimas ir kad šiuos susitarimus būtina visiškai ir nuolat remti ateityje, bet taip pat remia ESS išdėstytą požiūrį, kad šiuo metu prasideda naujas ir pavojingas etapas, kai didėja MNG varžybų galimybė, ypač Viduriniuosiuose Rytuose, Šiaurės Rytų Azijoje ir Pietų Azijoje;
2.
mano, kad branduolinių ginklų platinimas rimtai padidina branduolinio karo pavojų ir, žinant tokio karo katastrofinius padarinius žmonijai, ragina visas valstybes imtis visų priemonių tam, kad būtų sukurta veiksminga ir nešališka sistema, kuri padėtų sumažinti ir palaipsniui panaikinti branduolinį pavojų;
3.
prieštarauja naujos kartos branduolinių ginklų (vadinamųjų mažų branduolinių bombų (angl.
mini-nukes
) ar bunkeriams naikinti skirtų bombų) kūrimui ir pokyčiams doktrinose dėl branduolinių ginklų, kadangi taip padidinama branduolinių ginklų karinė svarba, užuot jų svarbą sumažinus, ir taip kenkiama pozityviems pokyčiams, pvz., JAV ir Rusijos strateginių branduolinių ginklų mažinimui; dar kartą ragina JAV administraciją nutraukti šios srities veiksmus; todėl sveikina JAV Senatą ir Kongresą pasirengus daugiau neskirti lėšų mažoms branduolinėms bomboms tobulinti;
4.
ragina nedelsiant tobulinti ir plėsti narystę ginklų kontrolės mechanizmuose, pvz., Raketų technologijos kontrolės režime (anlg.
MTCR
) ir Hagos elgesio kodekse siekiant, kad būtų užkirstas kelias tolesniam tolimojo veikimo ir didesnio tikslumo balistinių raketų platinimui;
5.
pabrėžia, kad šiuo metu, kai padidėjęs dėmesys terorizmui ir grėsmėms vidaus saugumui, tiek pasaulio, tiek Europos mastu yra labai svarbus civilinių branduolinių, biologinių ir cheminių medžiagų, gamyklų ir tyrimo laboratorijų saugumas;
6.
yra įsitikinęs, kad branduolinis nusiginklavimas padės žymiai padidinti tarptautinį saugumą ir sumažinti plutonio vagysčių, kurias gali vykdyti teroristai, pavojų;
7.
pabrėžia su MNG susijusių medžiagų, įrangos ir (arba) technologijų ribojimo siekiant, kad jų negautų netinkami asmenys, svarbą ir veiksmingos eksporto ir pervežimų kontrolės tobulinimo ir įgyvendinimo bei sienos saugumo valdymo stiprinimo svarbą;
8.
pažymi, kad spartus technologijų vystymasis biologijos moksle, taip pat biologinių ginklų nenaikinimas ir blogos biologinių ginklų saugojimo sąlygos kelia ypatingą rūpestį dėl tokių ginklų artimiausioje ateityje;
Europos Sąjungos MNG politika
9.
ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares kuo efektyviau naudoti tikrinimo režimus ir, jei reikia, siūlyti naujas tikrinimo priemones;
10.
ragina ES ir valstybės nares toliau visiškai remti Tarptautinės atominės energetikos agentūros (TATENA) pastangas bendrųjų saugumo garantijų papildomą protokolą palaipsniui paversti nauju tikrinimo standartu ir taip sustiprinti branduolinio ginklo neplatinimo režimą;
11.
ragina Europos Sąjungą spręsti nuo šaltojo karo likusių cheminių ir branduolinių ginklų bei masinio naikinimo medžiagų atsargų, taip pat biologinių medžiagų ir tyrimų įrangos platinimo problemą;
12.
ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares imtis užduočių, kurias vykdo TATENA, teikianti iniciatyvas dėl kuro užtikrinimo ir kurianti koncepcijos, kuri gali būti naujo tarptautinio susitarimo dėl prieigos prie branduolinio kuro, projektą;
13.
mano, kad Europos Sąjunga turėtų aktyviau dalyvauti vykdant masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo politiką, o ypač kovojant su terorizmu;
14.
ragina ES sukurti reikalingus koordinavimo mechanizmus (ES MNG stebėsenos instituciją, kuri veiktų kartu su ES Situacijų valdymo centru) siekiant užtikrinti, kad saugumo tarnybų veikla būtų skirta didinti valstybių narių solidarumą ir tarpusavio pasitikėjimą vykdant MNG politiką;
15.
yra įsitikinęs, kad Europos Sąjunga, įgyvendindama ES MNG strategiją, turi pabrėžti konkrečias nusiginklavimo iniciatyvas, bet didžiausią dėmesį turi skirti veiksmams, susijusiems su masinio naikinimo ginklų neplatinimu tam, kad Europos Sąjungai nepriklausančios šalys būtų įtrauktos į bendrą abipusio saugumo strategiją;
16.
vertina pirmųjų pusantrų metų darbą, padarytą vykdant ES MNG strategiją, o ypač tą darbą, kurį atliko Asmeninis Įgaliotinis ir Komisija, ir pabrėžia, kad Europos Sąjungos prioritetai turėtų būti:
a)
tolesnis politinių įsipareigojimų skatinti ES MNG strategiją vykdymas;
b)
didesnis dėmesys nusiginklavimo iniciatyvoms ir masinių ginklų neplatinimo klausimams;
c)
daugiašaliųsutarčių, nustatančių masinio naikinimo ginklų neplatinimo režimus, stiprinimas;
d)
pabrėžia branduolinio ginklo neplatinimo ir rizikos aspektus, susijusius su galimu MNG naudojimu terorizmo tikslais;
e)
lėšų, reikalingų įgyvendinant ES MNG strategiją, suteikimas;
17.
ragina Komisiją ir Tarybą parengti 2007–2013 m. finansinės perspektyvos programą bei sudaryti prioritetų ir susijusių išlaidų sąrašą siekiant vykdyti Didžiojo aštuoneto (G8) pasaulinio bendradarbiavimo įsipareigojimus ir užkirsti kelią MNG platinimui bei išplėsti veiksmus už NVS ribų siekiant veikti visame pasaulyje;
18.
ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares aktyviai dalyvauti plečiant demokratiją ir sprendžiant ilgalaikius konfliktus visame pasaulyje, kadangi šie veiksmai yra sudėtinė sėkmingos branduolinio ginklo neplatinimo politikos dalis ir iš esmės gali prisidėti sprendžiant MNG varžybų priežastinius klausimus;
19.
kviečia ES bendros užsienio ir saugumo politikos Vyriausiąjį Įgaliotinį parengti medžiagą siekiant atsakyti į klausimą, kaip integruoti 1996 m. Tarptautinio Teisingumo Teismo patariamąją nuomonę dėl "Branduolinio ginklo naudojimo ar grasinimo jį panaudoti teisėtumo" į ES MNG strategiją;
ES praktika į sutartis įtraukiant sąlygas dėl MNG neplatinimo
20.
sveikina sąlygų dėl MNG neplatinimo įtraukimą į paskutinius Europos Sąjungos su trečiosiomis šalimis pasirašytus susitarimus ir veiksmų planus; tačiau pabrėžia, kad tokias priemones privalo įgyvendinti visos Sąjungos partnerės be išimties; todėl ragina nedelsiant pakeisti egzistuojančius susitarimus ir veiksmų planus, į kuriuos tokios sąlygos neįtrauktos;
21.
ragina visas valstybes, su ES pasirašiusias bendradarbiavimo susitarimą, ypač valstybes, turinčias branduolinių ginklų, neteikti paramos ir neskatinti valstybių, kurios gali siekti turėti branduolinių ginklų ar kitų sprogstamųjų branduolinių įrenginių, ypač valstybių, kurios nėra BGNS dalyvės;
22.
siūlo, kad siekiant šio tikslo ir bendradarbiaujant Tarybai, Komisijai ir Parlamentui remti bet kurią trečiąją šalį, kuri prašo pagalbos šioje srityje, būtų parengtas priemonių paketas;
23.
ragina Tarybą ir Komisiją parengti techninės paramos planus bet kuriai trečiajai šaliai, siekiančiai laikytis sutarties sąlygų ar pranešimo reikalavimų pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540 (2004 m.), ir dėl to prašančiai Sąjungos paramos tobulinant nacionalinę eksporto kontrolės sistemą;
24.
kviečia Tarybą ir Komisiją pateikti sąnaudų įvertinimą remiant su MNG neplatinimu susijusius trečiųjų šalių teisės aktus ir jose įdiegiant eksporto kontrolės sistemas;
25.
prašo Tarybos ir Komisijos pranešti apie tokius veiksmus, kai remiami su MNG neplatinimu susiję trečiųjų šalių teisės aktai ir jose įdiegiamos eksporto kontrolės sistemos;
MNG dislokavimo išorinėje erdvėje uždraudimas
26.
primena 1967 m. Išorinės erdvės sutarties IV straipsnio nuostatas, kuriomis susitariančios valstybės įsipareigoja nedislokuoti orbitoje aplink Žemę ar kitus dangaus kūnus jokių branduolinių ginklų ar MNG gabenančių įrengimų, nedislokuoti MNG dangaus kūnuose ir nedislokuoti MNG išorinėje erdvėje jokiu kitu būdu bei neįrenginėti karinių bazių ar įrengimų, nevykdyti jokios rūšies ginklų bandymų ir nevykdyti karinių pratybų Mėnulyje ar kituose dangaus kūnuose;
27.
ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares ištirti derybų dėl papildomų susitarimų dėl išorinės erdvės galimybę, siekiant užtikrinti taikius erdvės tyrimus bei naudojimą ir užkirsti kelią bet kokioms ginklavimosi varžyboms išorinėje erdvėje;
Reagavimas į JT sistemos pažeidimus
28.
ragina ES pirmininkaujančią valstybę ir Tarybą siekti ES MNG strategijos tikslo – "didinti JT Saugumo Tarybos vaidmenį ir gerinti kompetenciją kovojant su masinio naikinimo ginklų platinimu";
29.
ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares siekiant šio tikslo suteikti reikalingą paramą įkuriant JT techninės pagalbos padalinį tikrinimui ir atitikčiai;
30.
ragina Europos Sąjungą teikti finansinę paramą tautinėms valstybėms, kurioms reikia lėšų tam, kad įvykdytų pranešimo reikalavimus pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540 (2004);
31.
ragina toliau vystyti minėtoje Rezoliucijoje 1540 (2004) numatytą veiklą kuriant vertinimo komandas, kurių funkcija tikrinti pateiktų pranešimų teisingumą ir tai, kaip Jungtinių Tautų narės vykdo šia rezoliucija prisiimtus įsipareigojimus;
32.
ragina tobulinti tikslinių ir adekvačių sankcijų, taikomų šalims, pažeidusioms įsipareigojimus dėl neplatinimo pagal Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540, režimo principus;
33.
ragina Europos Sąjungą rasti reikalingų lėšų ir žymiai prisidėti prie bet kurio JT sankcionuoto tikrinimo režimo;
Veiksmingų daugiašalių veiksmų stiprinimas
34.
pažymi, kaip nurodė Dr. Hans Blix, kad pagrįsta jėgos panaudojimo grėsmė suvaidino svarbų vaidmenį palengvinant JT Specialiosios komisijos (UNSCOM) ir JT Stebėsenos, tikrinimo ir inspekcijos komisijos (UNMOVIC) darbą nusiginklavimo srityje;
35.
mano, kad siekiant išvengti per daug ankstyvo tarptautinių tikrinimo komandų, kurios yra vienos iš svarbiausių tikrinimo priemonių, išsiuntimo, labai svarbu bet kokios krizės atveju neatskirti karinės strategijos nuo nusiginklavimo strategijos;
36.
mano, kad siekiant veiksmingų daugiašalių veiksmų, būtina laiku išnaudoti visas diplomatines ir politines priemones norint užtikrinti, kad tarptautinė teisė dėl masinio naikinimo ginklų neplatinimo būtų pilnai įgyvendinama pagal Jungtinių Tautų Chartiją;
37.
pabrėžia tai, kad branduoliniai ginklai skirti atgrasinimo tikslams; remia branduolinį ginklą turinčių šalių politinius įsipareigojimus nenaudoti branduolinio ginklo prieš branduolinio ginklo neturinčias šalis ("neigiamas saugumo užtikrinimas") ir dar kartą pabrėžia, kad po branduolinio karo nebūtų nugalėtojų;
38.
pabrėžia priemonių, skirtų sulaikyti valstybes nuo pasitraukimo iš BGNS, svarbą; remia kai kurių BGNS pasirašiusių ES valstybių narių pastangas peržiūrėti X straipsnį dėl pasitraukimo iš sutarties ir palengvinti kreipimąsi į JT Saugumo Tarybą pasitraukimo iš sutarties atveju;
Tradicinės ir naujos branduolinės jėgos
39.
ragina pagal BGNS branduolinių ginklų turinčias valstybes, ypač NATO nares Didžiąją Britaniją, Prancūziją ir JAV, stiprinti savo moralinį autoritetą ir patikimumą ir laiku imtis pažangių ir pastebimų veiksmų siekiant savo branduolinių ginklų atsargų sunaikinimo;
40.
dar kartą ragina Izraelį, Indiją ir Pakistaną tapti BGNS dalyvėmis;
41.
pabrėžia stipresnių regioninių ir daugiašalių saugumo priemonių Viduriniuosiuose Rytuose, Indijos pusiasalyje ir šiaurės rytų Azijoje būtinybę siekiant sumažinti branduolinio ginklo platinimo galimybę ir su branduoliniais ginklais susijusių programų nutraukimo;
42.
ragina Europos Sąjungą dirbti su tarptautinėmis partnerėmis skatinant zonos be MNG sukūrimą Viduriniuosiuose Rytuose; todėl remia su Barselonos procesu susijusį darbą;
43.
pataria Europos Sąjungai teikti didžiausią reikšmę veiksmingam branduolinio ginklo neplatinimo režimo įgyvendinimui Viduržemio jūros regione, nes Europos saugumas neatsiejamai susijęs su saugumu tame regione;
44.
primena, kad bet kuri būsima valstybė narė turi laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų, draudžiančių masinio naikinimo ginklų ir medžiagų įsigijimą ir vystymą bei tokių ginklų, medžiagų ir technologijų platinimą bet kuriai trečiajai šaliai ar nevalstybinei organizacijai;
45.
pabrėžia ankstesnes savo rezoliucijas, ypač savo 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl Irano Priimti tekstai, P6_TA(2005)0382 .
, taip pat savo 2004 m. spalio 28 d. OL C 174 E, 2005 07 14, p. 190.
ir 2005 m. sausio 13 d. OL C 247 E, 2005 10 06, p. 159.
rezoliucijas dėl Irano;
46.
atsižvelgdamas į nepasitikėjimą, atsiradusį dėl Irano veiksmų per pastaruosius daugiau kaip 17 metų, kaip buvo pareikšta 2005 m. rugsėjo 24 d. TATENA rezoliucijoje, ragina Iraną imtis visų reikiamų priemonių siekiant atkurti tarptautinės bendruomenės pasitikėjimą ir tiki, kad Iranas gali atsakingai ir skaidriai vystyti branduolinės energijos programą taikiais tikslais:
-
iki galo vykdydamas savo įsipareigojimus, nepaisant savo teisių, pagal BGNS
-
be išlygų bendradarbiaudamas su TATENA,
-
ir toliau bendradarbiaudamas su TATENA inspektoriais, kaip tai darė nuo 2003 m.,
-
nedelsiant ratifikuodamas TATENOS Papildomą protokolą,
-
vėl laikydamasis Paryžiaus susitarimo įsipareigojimų,
-
vėl visiškai nutraukdamas visus su urano sodrinimu susijusius veiksmus, įskaitant testus arba gamybą Isfahano urano konversijos įmonėje Isfahane,
-
ir, atsižvelgiant į pirmiau minėtus faktus, atnaujindamas derybas su ES siekiant sėkmingai pasirašyti Prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą;
47.
ypač nerimauja dėl to, kad 2005 m. vasario 10 d. Šiaurės Korėja paskelbė turinti branduolinį ginklą; palankiai vertina neseną persilaužimą šešių šalių pokalbiuose, o ypač Šiaurės Korėjos įsipareigojimą atsisakyti branduolinio ginklo ir vėl prisijungti prie BGNS; remia 2005 m. rugsėjo 19 d. TATENA generalinio direktoriaus Dr. ElBaradei pareiškimą dėl TATENA inspektorių sugrįžimo į Šiaurės Korėją; dar kartą pabrėžia Europos Sąjungos dalyvavimo vykstančiame derybų procese ir jos reikšmingo vaidmens siekiant įgyvendinti paskutinį susitarimą svarbą;
48.
todėl ragina Šiaurės Korėją vėl pasirašyti BGNS, atšaukti sprendimą pasitraukti iš šešių šalių derybų ir leisti atnaujinti derybas tam, kad būtų rastas taikus dabartinės krizės sprendimas;
49.
taip pat ragina tiek Šiaurės Korėją, tiek JAV siekti greitai sureguliuoti dabartinę krizę; pirmą žingsnį turėtų žengti JAV ir pasiūlyti atnaujinti mazuto tiekimą mainais į Yongbyon jėgainės sustabdymą su galimybe tai tikrinti;
50.
primena Tarybai, kad Korėjos pusiasalio energijos plėtros organizacijos (KEDO) iniciatyva yra neseniai suvaidinusi reikšmingą vaidmenį ir galėtų padėti ateityje tiekiant įprastinę energiją;
2005 m. BGNS peržiūros konferencijos rezultatai ir tolesni veiksmai
51.
dar kartą pabrėžia, kad Branduolinio ginklo neplatinimo sutartis išlieka daugiašalio neplatinimo režimo pagrindas, kad ji visa turi būti išsaugota ir kad sutarties nesilaikymo atveju veiksmų būtų imamasi pasitelkiant JT Saugumo Tarybą; primena, kad laikantis BGNS neturėtų būti taikomi dvigubi standartai;
52.
išreiškia nusivylimą ir didelį susirūpinimą tuo, kad nepavyko susitarti dėl naudingų rekomendacijų kitai BGNS peržiūros konferencijai ir apgailestauja, kad ES neparėmė Hirosimos mero iniciatyvos dėl pasaulio be branduolinio ginklo iki 2020 m;
53.
išreiškia nepasitenkinimą tiek dėl valstybių narių dalyvavimo 2005 m. BGNS peržiūros konferencijoje rezultatų, tiek dėl jų vaidmens; ragina valstybes nares, Tarybą ir Komisiją geranoriškai vykdyti bendrojoje pozicijoje patvirtintas priemones; šiuo atžvilgiu ragina JAV pakeisti neigiamą požiūrį į BGNS;
54.
ypatingai ragina Prancūziją ir Jungtinę Karalystę siekti vykdyti 13 nusiginklavimo žingsnių kartu su JAV, Rusija ir Kinija, kurios 2000 m. BGNS peržiūros konferencijos pabaigoje taip pat prisijungė prie šio proceso;
55.
ragina Tarybą ir valstybes nares veiksmingai įgyvendinti 2000 m. BGNS peržiūros konferencijos baigiamojo dokumento nuostatas, kuriomis siekiama sudaryti sutart į, veiksmingai uždraudžiančią visų ginklų, naudojančių skiliąsias medžiagas, gamybą; pabrėžia, kad 2005 m. peržiūros konferencijoje nepriėmus galutinio dokumento, šios nuostatos lieka galioti kaip politiniai ir teisiniai valstybių BGNS dalyvių įsipareigojimai;
56.
be to, pakartoja savo paramą nediskriminuojančiai, daugiašalei, tarptautinei ir veiksmingai patikrinamai skiliųjų medžiagų neplatinimo sutarčiai;
57.
ragina visas valstybes, nepasirašiusias VBBUS, ją pasirašyti ir ratifikuoti; pabrėžia, kad nė viena valstybė jokiomis aplinkybėmis neturi pradėti ar atnaujinti branduolinių sprogdinimų bandymų; dar kartą pakartoja savo įsitikinimą, kad ES ir NATO turi imtis visų įmanomų priemonių siekiant įtikinti JAV administraciją pakeisti savo nuostatas;
58.
ragina Tarybą ir Komisiją pateikti papildomus pasiūlymus, skirtus įtikinti trečiąsias valstybes, nepasirašiusias TATENA papildomų protokolų, juos pasirašyti ir ratifikuoti;
Bendri JAV ir ES transatlantinių santykių veiksmai
59.
ragina Europos Sąjungą ir Jungtinias Valstijas tęsti pozityvų dialogą masinio naikinimo ginklų neplatinimo ir kovos su terorizmu srityse, remiantis ES–JAV deklaracijomis dėl kovos su terorizmu ir dėl MNG neplatinimo, patvirtintomis ES–JAV aukščiausio lygio susitikime 2004 m. birželio 26 d. ir vėl patvirtintomis 2005 m. birželio 20 d.;
60.
dar kartą pabrėžia stipresnio bendradarbiavimo su JAV svarbą siekiant stiprinti tarptautinę sutarčių ir režimų, nukreiptų prieš MNG platinimą, sistemą, užtikrinant griežtą jų vykdymą ir atitikimą joms, remiant neplanuotus tikrinimus ir pripažįstant, kad kovai su platinimu gali būti reikalingos kitos priemonės, pagrįstos tarptautine teise;
61.
pabrėžia neatidėliotino, besąlygiško, atitinkančio institucinius procesus VBBUS pasirašymo ir ratifikavimo būtinumą tam, kad ji įsigaliotų kuo anksčiau;
62.
ragina Tarybą ir Komisiją priminti tokio pasirašymo ir ratifikavimo būtinumą dialoge su JAV ir visomis kitomis valstybėmis partnerėmis, kurios dar neratifikavo VBBUS ir (arba) BGNS;
63.
ragina JAV paaiškinti situaciją, susijusią su jos taktinių branduolinių ginklų Europos bazėse kiekiu ir strateginiais tikslais; ragina nedelsiant išgabenti iš Europos visus Amerikos taktinius branduolinius ginklus kartu su atitinkamomis priemonėmis iš Rusijos pusės;
Nevalstybinės organizacijos
64.
ragina ES kartu su tarptautinėmis partnerėmis: JT, TATENA, ESBO ir NATO, tobulinti ir skatinti mechanizmus, kurie teroristams ar jų rėmėjams neleistų įsigyti masinio naikinimo ginklų ir medžiagų;
65.
mano, kad turi būti imtasi visų priemonių siekiant sukliudyti bet kokiai valstybinei ar nevalstybinei organizacijai įsigyti, tobulinti ar pelnytis iš tobulinimo, vykdyti diversijas ar panaudoti masinio naikinimo ginklus ir medžiagas;
66.
mano, kad Platinimo saugumo iniciatyva yra svarbi priemonė siekiant sustabdyti MNG platinimą ir turėtų papildyti JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 1540 (2004) ir esamus neplatinimo režimus;
G8 pasaulinė partnerystė
67.
pabrėžia programų,
inter alia
skirtų su ginklų gamyba susijusių medžiagų saugumui ir naudojimui, fizinei gamyklų ir laboratorijų apsaugai, neteisėtai pervežamų masinio naikinimo ginklų aptikimui ir atgrąsymui nuo pervežimo, eksporto kontrolės stiprinimui ir buvusių ginklų specialistų įdarbinimui pagal G8 pasaulinio bendradarbiavimo programą, svarbą;
68.
ragina steigti jungtinius tarptautinius branduolinių tyrimų ir pramonės projektus, nes tai būtų pasitikėjimą gerinantis žingsnis;
69.
remia tolesnius 2007–2013 m. finansinės perspektyvos įsipareigojimus G8 pasaulinio bendradarbiavimo programai dėl MNG ir su jais susijusių medžiagų; turėtų būti
inter alia
remiamos tolesnės veiksmingos ir galutinės priemonės įgyvendinant cheminių ginklų sunaikinimo ir daugiašales plutonio saugojimo Rusijoje pastangas; ragina Rusiją skirti daugiau lėšų šioms programoms;
70.
ragina Komisiją ir Tarybą pateikti metinų pažangos pranešimą realizuojant 2002 m. Kananaskyje priimtus G8 pasaulinio bendradarbiavimo programos ES įsipareigojimus;
71.
pažymi, kad istorija rodo, jog labai daug šalių, įskaitant ES valstybes nares, neatsakingai eksportavo medžiagas ir technologijas, iš kurių galima pagaminti branduolinius ginklus, ir kad tai ypač padidino dabartinių nekontroliuojamo masinio naikinimo ginklo platinimo sukeltų problemų skaičių; todėl pabrėžia, kad atskirų valstybių ir daugiašalės kontrolės sistemos turi veikti kartu siekiant išvengti bet kokio MNG platinimo;
Branduolinių medžiagų eksporto kontrolė
72.
pabrėžia, kad ES turėtų būti bendradarbiaujanti lyderė taikant eksporto kontrolės režimą, o tai pabrėžta ES kovos su MNG platinimu strategijoje, ypač turėtų pagerinti eksporto kontrolės veiksmingumą remiantis Dvejopo naudojimo reglamentu Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 1334/2000, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės (OL L 159, 2000 06 30, p. 1). Reglamentas su paskutiniais pakeitmais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1504/2004 (OL L 281, 2004 08 31, p. 1).
ir įkurti paramos programą šalims, kurioms eksporto kontrolės srityje reikia techninių žinių;
73.
ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares būti aktyvesnes kontroliuojant dvejopo naudojimo objektų eksportą tam, kad būtų išvengta galimo pavojingų objektų patekimo į teroristų ir kitų nepageidautinų naudotojų trečiosiose šalyse rankas;
74.
sveikina Komisijos veiksmus – pirmuosius žingsnius remiant galimą ilgalaikės ES bendradarbiavimo iniciatyvos eksporto kontrolės srityje sukūrimą, remiant TACIS projektą Rusijoje, bandomąjį 2004 m. projektą Balkanuose ir bandomąjį 2005 m. projektą keturiose papildomose šalyse ar regionuose;
75.
ragina Tarybą parengti pranešimą dėl politinio dialogo su valstybėmis partnerėmis eksporto kontrolės srityje, ragina Komisiją parengti pranešimą dėl pirmiau minėtų dvejopos paskirties eksporto kontrolės projektų, ragina Tarybą ir Komisiją kartu parengti tyrimą su 2007–2013 m. finansinės perspektyvos išlaidų vertinimais ir tyrimą, kaip tokie projektai gali būti vykdomi kituose regionuose ir šalyse;
Cheminiai ir biologiniai ginklai
76.
kviečia tinkamai įgyvendinti CGK ir atitinkamai finansuoti Cheminio ginklo uždraudimo organizaciją (angl.
OPCW
); mano, kad šalyse, kurios įtariamos pažeidus sutartį, turėtų būti atlikti tikrinimai;
77.
ragina valstybes nares, Tarybą ir Komisiją nustatyti aiškią ir įtikinamą ES poziciją Biologinio ir toksinio ginklo konvencijos dalyvių susitikime, kuris vyks 2005 m. gruodžio 5–9 dienomis tam, kad BTGK peržiūros konferencijoje 2006 m. būtų galima pristatyti bendrąją poziciją;
78.
ragina ES numatyti techninę paramą besivystančioms šalims siekiant stebėti ligas (pagal BTGK X straipsnį);
79.
ragina valstybes nares atsisakyti išlygų, pridėtų prie 1925 m. Ženevos protokolo, kadangi cheminio ir (arba) biologinio ginklo atsakomasis panaudojimas prieštarauja BTGK prievolėms;
80.
ragina Komisiją kitos finansinės perspektyvos galiojimo laikotarpiu įvertinti bendradarbiavimo ir paramos programų trečiosioms šalims, siekiant stiprinti biologinių medžiagų, laboratorijų ir gamyklų saugumą, įgyvendinamumą;
Europos Parlamento vaidmuo
81.
primena, kad Europos Parlamentas kaip biudžetą valdanti institucija gali konstruktyviai prisidėti sprendžiant bendras saugumo problemas, susijusias su masinio naikinimo ginklų neplatinimu ir nusiginklavimu; tai parodė Parlamento parama branduolinės saugos ir branduolinio saugumo TACIS programoms;
82.
dar kartą ragina įvesti moratoriumą ir vėliau visai uždrausti sprogstamąsias medžiagas su nusodrintuoju uranu;
83.
primena konstruktyvų Europos Parlamento įnašą antrojo bandomojo projekto vykdymo metu (2005 m.), kai Komisija panaudojo 1,5 mln. EUR siekdama pradėti ES bendradarbiavimo iniciatyvą dėl eksporto kontrolės; primena Parlamento sprendimą toliau remti panašius veiksmus ir finansuoti 2006 m. trečiąjį pasiruošimo veiksmą, kuris leistų Komisijai toliau ruoštis Bendrijos finansuojamoms programoms naujos 2007–2013 m. finansinės perspektyvos metu;
84.
primena Parlamento vaidmenį bendro sprendimo procedūroje ir Parlamento, kaip biudžetą valdančios institucijos, vaidmenį pvz., svarstant siūlomos stabilumo priemonės, kuri, remiantis Branduolinio saugumo priemone, turėtų apimti eksporto kontrolę ir sienų saugumą, paramą siekiant sunaikinti cheminį ginklą ir kaip ginklą naudojamas skiliąsias medžiagas, valdyti radioaktyviąsias ir branduolines medžiagas bei kontroliuoti biologinį saugumą, tirti buvusių ginklų perdirbimą ir kt., eksporto kontrolės ir kitus klausimus;
85.
taip pat primena apie Parlamento dalyvavimą (pritarus Sąjungai) svarbiausiuose tarptautiniuose susitarimuose su trečiosiomis šalimis, ypač susitarimuose, kuriuose svarstomi masinio ginklo neplatinimo klausimai; dėl to primena, kad visoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama priešintis masinio ginklo platinimui mainais siūlant bendradarbiavimą ar kitas tarptautinių susitarimų ar bendradarbiavimo formas, reikalinga Parlamento parama;
86.
todėl ragina, kad Europos Parlamentas būtų visiškai įtrauktas į visas iniciatyvas, skirtas įgyvendinti ES kovos su MNG platinimu strategiją;
87.
siūlo, kad kitoje BGNS peržiūros konferencijoje ir BTGK konvencijos peržiūros konferencijoje dalyvautų oficiali Parlamento delegacija;
88.
ragina valstybes nares ir Tarybą įtraukti Europos Parlamento narius į Sąjungos delegacijas, kurios ateityje bus siunčiamos į bet kokias eksporto kontrolės peržiūras; ragina tiek Tarybą, tiek Komisiją reguliariai informuoti Parlamentą apie ES vaidmenį Australijos grupėje, Raketų technologijų kontrolės režime, Wassenaaro susitarime ir Branduolinių tiekėjų grupėje (angl.
NSG
);
89.
siūlo kasmet patvirtinti pranešimą apie Europos Sąjungos veiksmus siekiant masinio ginklo neplatinimo, jame pateikiant ir rekomendacijas dėl politikos;
Finansiniai ES kovos su MNG platinimu strategijos aspektai
90.
ragina valstybes nares skirti užtektinai lėšų OPR pranešime dėl pažangos išdėstytiems prioritetams remti;
91.
ragina Komisiją skaidriai ir aiškiai teikti lėšas, kurias ji įsipareigojo skirti "branduolinei saugai" ir "ES kovos su MNG platinimui";
92.
ragina Komisiją skaidriai ir aiškiai numatyti lėšas, kurias Bendrija skirs ES kovos su MNG platinimu strategijai 2006 m. bei naujoje 2007 – 2013 m. finansinėje perspektyvoje ir pabrėžti "branduolinės saugos" bei "ES kovos su MNG platinimu" antraščių skirtumą;
93.
ragina Komisiją sudaryti prioritetų ir išlaidų sąrašą, skirtą G8 pasaulinio bendradarbiavimo įsipareigojimams vykdyti, taip pat veiksmams už NVS ribų išplėsti siekiant spręsti problemas pasaulyje;
94.
ragina Tarybą, Komisiją ir valstybes nares remti daugiašalių institucijų TATENA ir OPCW įgyvendinamus specialius projektus ir, kai reikia, teikti finansinę paramą;
95.
ypatingai ragina valstybes nares finansuoti OPR sudarytame sąraše numatytus prioritetus dėl eksporto kontrolės ir techninės paramos;
96.
mano, kad konfliktų ir krizių prevencija neturėtų būti finansuojama MNG prevencijos sąskaita ir kad didelėms ambicijoms įgyvendinti, išdėstytoms kovos su MNG platinimu strategijoje ir remiamoms visų Europos institucijų ir valstybių narių, reikia atitinkamo finansavimo; primena didėjančius sunkumus finansuojant nesenas iniciatyvas (ypač atnaujinant bendrus veiksmus OPCW ir naujus bendrus veiksmus remiant BTGK) iš Bendros užsienio ir saugumo politikos biudžeto ar Bendrijos priemonėmis;
97.
diskusijų dėl 2007–2013 m. finansinės perspektyvos metu siūlo peržiūrėti galiojantį 1999 m. gegužės 6 d. tarpinstitucinį susitarimą ir Bendrijos biudžete sukurti specialią biudžeto eilutę, skirtą finansuoti visus veiksmus, susijusius su MNG neplatinimu, nesvarbu, ar tai būtų priskirta Bendrijos ar Bendros užsienio ir saugumo politikos sritims, kartu laikantis jų atitinkamų sprendimų priėmimo procesų, taip pat Tarybos, Komisijos ir asmeninio įgaliotinio kompetencijos;
o
o o
98.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai pirmininkaujančiai valstybei, Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam sekretoriui, JAV, Rusijos, Kinijos, Izraelio, Indijos, Pakistano, Irano ir Šiaurės Korėjos vyriausybėms bei parlamentams ir visoms kitoms BGNS šalims ir TATENA narėms.
