DARBO TVARKOS TAISYKLĖS
7-oji Europos Parlamento kadencija
2012 m. sausio mėn.
Pastaba
skaitytojui
:
Darbo tvarkos taisyklės buvo pakeistos pagal Parlamento sprendimus dėl kalbos, kai pirmenybė neteikiama nė vienai lyčiai, vartojimo jo dokumentuose, siekiant atsižvelgti į 2008 m. vasario 13 d. Lyčių lygybės ir įvairovės aukšto lygio grupės priimtas ir 2008 m. gegužės 19 d. Biuro patvirtintas gaires tuo klausimu.
Tekstas, išspausdintas
kursyvu
, yra straipsnio išaiškinimas (pagal 211 straipsnį).
TURINYS
I
ANTRAŠTINĖ DALIS
PARLAMENTO NARIAI, VALDYMO ORGANAI IR FRAKCIJOS
1
SKYRIUS
EUROPOS PARLAMENTO NARIAI
1
straipsnis
Europos Parlamentas
2
straipsnis
Nepriklausomas mandatas
3
straipsnis
Įgaliojimų patikrinimas
4
straipsnis
Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas
5
straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
6
straipsnis
Imuniteto atšaukimas
7
straipsnis
Su imunitetu susijusios procedūros
8
straipsnis
Parlamento narių statuto įgyvendinimas
9
straipsnis
Parlamento narių finansiniai interesai, elgesio normos, privalomas skaidrumo registras ir galimybė patekti į Parlamentą
10
straipsnis
Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai
11
straipsnis
Stebėtojai
2
SKYRIUS
PARLAMENTO PAREIGŪNAI
12
straipsnis
Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas
13
straipsnis
Kandidatūros ir bendrosios nuostatos
14
straipsnis
Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba
15
straipsnis
Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai
16
straipsnis
Kvestorių rinkimai
17
straipsnis
Kadencijos trukmė
18
straipsnis
Laisva vieta
19
straipsnis
Įgaliojimų panaikinimas pirma laiko
3
SKYRIUS
VALDYMO ORGANAI IR JŲ FUNKCIJOS
20
straipsnis
Parlamento pirmininko funkcijos
21
straipsnis
Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos
22
straipsnis
Biuro sudėtis
23
straipsnis
Biuro funkcijos
24
straipsnis
Pirmininkų sueigos sudėtis
25
straipsnis
Pirmininkų sueigos funkcijos
26
straipsnis
Kvestorių funkcijos
27
straipsnis
Komitetų pirmininkų sueiga
28
straipsnis
Delegacijų pirmininkų sueiga
29
straipsnis
Biuro ir Pirmininkų sueigos sprendimų viešumas
4
SKYRIUS
FRAKCIJOS
30
straipsnis
Frakcijų kūrimas
31
straipsnis
Frakcijų veikla ir teisinė padėtis
32
straipsnis
Jungtinės grupės
33
straipsnis
Nepriklausomi Parlamento nariai
34
straipsnis
Vietų pasiskirstymas posėdžių salėje
II
ANTRAŠTINĖ DALIS
TEISĖKŪROS, BIUDŽETO IR KITOS PROCEDŪROS
1
SKYRIUS
TEISĖKŪROS PROCEDŪROS: BENDROSIOS NUOSTATOS
35
straipsnis
Komisijos darbo programa
36
straipsnis
Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų laikymasis
37
straipsnis
Teisinio pagrindo patikrinimas
37a
straipsnis
Teisėkūros įgaliojimų delegavimas
38
straipsnis
Finansinio suderinamumo patikrinimas
38a
straipsnis
Subsidiarumo principo laikymosi vertinimas
39
straipsnis
Parlamento galimybė susipažinti su dokumentais ir informacijos jam teikimas
40
straipsnis
Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose
41
straipsnis
Parlamentui Sutartimis suteiktos iniciatyvos teisės
42
straipsnis
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatyta iniciatyva
43
straipsnis
Teisėkūros dokumentų nagrinėjimas
44
straipsnis
Teisėkūros procedūros dėl valstybių narių pateiktų iniciatyvų
2
SKYRIUS
PROCEDŪRA KOMITETE
45
straipsnis
Su teisėkūra susiję pranešimai
46
straipsnis
Supaprastinta procedūra
47
straipsnis
Su teisėkūra nesusiję pranešimai
48
straipsnis
Pranešimai savo iniciatyva
49
straipsnis
Komitetų nuomonės
50
straipsnis
Darbo su susijusiais komitetais procedūra
51
straipsnis
Bendrų komitetų posėdžių procedūra
52
straipsnis
Pranešimų rengimas
3
SKYRIUS
PIRMASIS SVARSTYMAS
Nagrinėjimo komitete etapas
53
straipsnis
Pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto keitimas
54
straipsnis
Komisijos ir Tarybos pozicija dėl pakeitimų
Svarstymo plenariniame posėdyje etapas
55
straipsnis
Pirmojo svarstymo pabaiga
56
straipsnis
Komisijos pasiūlymo atmetimas
57
straipsnis
Komisijos pasiūlymo pakeitimų priėmimas
Tolesni veiksmai
58
straipsnis
Tolesni veiksmai Parlamentui pateikus poziciją
59
straipsnis
Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui
60
straipsnis
(Išbraukta)
4
SKYRIUS
ANTRASIS SVARSTYMAS
Nagrinėjimo komitete etapas
61
straipsnis
Pranešimas apie Tarybos poziciją
62
straipsnis
Terminų pratęsimas
63
straipsnis
Tarybos pozicijos perdavimas atsakingam komitetui ir nagrinėjimo atsakingame komitete procedūra
Svarstymo plenariniame posėdyje etapas
64
straipsnis
Antrojo svarstymo pabaiga
65
straipsnis
Tarybos pozicijos atmetimas
66
straipsnis
Tarybos pozicijos pakeitimai
5
SKYRIUS
TREČIASIS SVARSTYMAS
Taikinimas
67
straipsnis
Taikinimo komiteto sušaukimas
68
straipsnis
Delegacija Taikinimo komitete
Svarstymo plenariniame posėdyje etapas
69
straipsnis
Bendras tekstas
6
SKYRIUS
TEISĖKŪROS PROCEDŪROS PABAIGA
70
straipsnis
Tarpinstitucinės derybos teisėkūros procedūrų metu
71
straipsnis
Sutarimas per pirmąjį svarstymą
72
straipsnis
Sutarimas per antrąjį svarstymą
73
straipsnis
Įstatymo galią turinčių teisės aktų rengimo reikalavimai
74
straipsnis
Priimtų teisės aktų pasirašymas
6a
SKYRIUS
KONSTITUCINIAI KLAUSIMAI
74a
straipsnis
Įprasta Sutarties peržiūra
74b
straipsnis
Supaprastinta Sutarties peržiūra
74c
straipsnis
Stojimo sutartys
74d
straipsnis
Išstojimas iš Sąjungos
74e
straipsnis
Valstybės narės padarytas pagrindinių principų pažeidimas
74f
straipsnis
Parlamento sudėtis
74g
straipsnis
Tvirtesnis valstybių narių bendradarbiavimas
7
SKYRIUS
BIUDŽETO PROCEDŪROS
75
straipsnis
Daugiametė finansinė programa
75a
straipsnis
Darbo dokumentai
75b
straipsnis
Biudžeto projekto svarstymas. Pirmasis svarstymas
75c
straipsnis
Trišalis susitikimas finansų klausimais
75d
straipsnis
Biudžeto derinimas
75e
straipsnis
Galutinis biudžeto patvirtinimas
75f
straipsnis
Laikinos vienos dvyliktosios dalies sistema
76
straipsnis
Biudžeto įvykdymo patvirtinimo suteikimas Komisijai
77
straipsnis
Kitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros
78
straipsnis
Parlamento vykdoma biudžeto vykdymo kontrolė
8
SKYRIUS
VIDAUS BIUDŽETO PROCEDŪROS
79
straipsnis
Parlamento sąmata
79a
straipsnis
Procedūra, taikoma rengiant Parlamento sąmatą
80
straipsnis
Įgaliojimai prisiimti ir apmokėti išlaidas
9
SKYRIUS
PRITARIMO PROCEDŪRA
81
straipsnis
Pritarimo procedūra
10
SKYRIUS
(Išbraukta)
82
straipsnis
(Išbraukta)
11
SKYRIUS
KITOS PROCEDŪROS
83
straipsnis
Nuomonių teikimo procedūra, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsniu
84
straipsnis
Su socialiniu dialogu susijusios procedūros
85
straipsnis
Su savanoriškų susitarimų nagrinėjimu susijusios procedūros
86
straipsnis
Kodifikavimas
87
straipsnis
Išdėstymas nauja redakcija
87a
straipsnis
Deleguoti aktai
88
straipsnis
Įgyvendinimo priemonės
IIa
ANTRAŠTINĖ DALIS
IŠORĖS SANTYKIAI
12
SKYRIUS
TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI
89
straipsnis
(Išbraukta)
90
straipsnis
Tarptautiniai susitarimai
91
straipsnis
Procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio nuostatas dėl laikino tarptautinių susitarimų taikymo ar jų sustabdymo arba dėl Sąjungos pozicijos nustatymo tarptautiniu susitarimu įkurtoje institucijoje
13
SKYRIUS
ATSTOVAVIMAS SĄJUNGAI UŽSIENYJE IR BENDRA UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKA
92
straipsnis
(Išbraukta)
93
straipsnis
Specialūs įgaliotiniai
94
straipsnis
(Išbraukta)
95
straipsnis
Tarptautinis atstovavimas
96
straipsnis
Konsultavimasis su Parlamentu ir informacijos jam teikimas bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais
97
straipsnis
Rekomendacijos bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais
98
straipsnis
Žmogaus teisių pažeidimai
14
SKYRIUS
(Išbraukta)
99
straipsnis
(Išbraukta)
100
straipsnis
(Išbraukta)
101
straipsnis
(Išbraukta)
15
SKYRIUS
(Išbraukta)
102
straipsnis
(Išbraukta)
III
ANTRAŠTINĖ DALIS
VEIKLOS SKAIDRUMAS
103
straipsnis
Parlamento veiklos skaidrumas
104
straipsnis
Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais
IV
ANTRAŠTINĖ DALIS
SANTYKIAI SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS IR ORGANAIS
1
SKYRIUS
PASKYRIMAI
105
straipsnis
Komisijos pirmininko rinkimai
106
straipsnis
Komisijos rinkimai
107
straipsnis
Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija
107a
straipsnis
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimas
108
straipsnis
Audito Rūmų narių skyrimas
109
straipsnis
Europos centrinio banko vykdomosios valdybos narių skyrimas
2
SKYRIUS
PAREIŠKIMAI
110
straipsnis
Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai
111
straipsnis
Komisijos sprendimų paaiškinimai
112
straipsnis
Audito Rūmų pareiškimai
113
straipsnis
Europos centrinio banko pareiškimai
114
straipsnis
Rekomendacijos dėl bendrų ekonominės politikos gairių
3
SKYRIUS
PARLAMENTO KLAUSIMAI
115
straipsnis
Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl kurių diskutuojama
116
straipsnis
Klausimų valanda
117
straipsnis
Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu
118
straipsnis
Klausimai Europos centriniam bankui, į kuriuos atsakoma raštu
4
SKYRIUS
KITŲ INSTITUCIJŲ PRANEŠIMAI
119
straipsnis
Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai
5
SKYRIUS
REZOLIUCIJOS IR REKOMENDACIJOS
120
straipsnis
Pasiūlymai dėl rezoliucijų
121
straipsnis
Rekomendacijos Tarybai
122
straipsnis
Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
123
straipsnis
Rašytiniai pareiškimai
124
straipsnis
Konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu
125
straipsnis
Konsultacijos su Regionų komitetu
126
straipsnis
Prašymai Europos agentūroms
6
SKYRIUS
TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI
127
straipsnis
Tarpinstituciniai susitarimai
7
SKYRIUS
KREIPIMAISI Į EUROPOS SĄJUNGOS TEISINGUMO TEISMĄ
128
straipsnis
Bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme
129
straipsnis
(Išbraukta)
V
ANTRAŠTINĖ DALIS
RYŠIAI SU NACIONALINIAIS PARLAMENTAIS
130
straipsnis
Keitimasis informacija, bendravimas ir abipusė pagalba
131
straipsnis
Europos reikalų komitetų konferencija (COSAC)
132
straipsnis
Parlamentų konferencijos
VI
ANTRAŠTINĖ DALIS
SESIJOS
1
SKYRIUS
PARLAMENTO SESIJOS
133
straipsnis
Parlamento kadencija, sesijos, mėnesinės sesijos, posėdžiai
134
straipsnis
Parlamento sušaukimas
135
straipsnis
Posėdžių vieta
136
straipsnis
Dalyvavimas posėdžiuose
2
SKYRIUS
PARLAMENTO DARBO TVARKA
137
straipsnis
Darbotvarkės projektas
138
straipsnis
Plenarinių posėdžių procedūra be diskusijų ir be pakeitimų
139
straipsnis
Trumpas pristatymas
140
straipsnis
Darbotvarkės priėmimas ir jos keitimas
141
straipsnis
Neeilinės diskusijos
142
straipsnis
Skubos tvarka
143
straipsnis
Bendrosios diskusijos
144
straipsnis
Terminai
3
SKYRIUS
BENDRA POSĖDŽIŲ ORGANIZAVIMO TVARKA
145
straipsnis
Įėjimas į posėdžių salę
146
straipsnis
Kalbos
147
straipsnis
Pereinamosios nuostatos
148
straipsnis
Dokumentų išdalijimas
149
straipsnis
Kalbėjimo laiko paskirstymas ir kalbėtojų sąrašas
150
straipsnis
Vienos minutės kalbos
151
straipsnis
Pareiškimai asmeniniu klausimu
4
SKYRIUS
PRIEMONĖS, TAIKOMOS NESILAIKANT NARIŲ ELGESIO NORMŲ
152
straipsnis
Neatidėliotinos priemonės
153
straipsnis
Nuobaudos
154
straipsnis
Vidaus skundų pateikimo tvarka
5
SKYRIUS
KVORUMAS IR BALSAVIMAS
155
straipsnis
Kvorumas
156
straipsnis
Pakeitimų pateikimas ir jų pristatymas
157
straipsnis
Pakeitimų priimtinumas
158
straipsnis
Balsavimo procedūra
159
straipsnis
Balsų pasiskirstymas po lygiai
160
straipsnis
Balsavimo principai
161
straipsnis
Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka
162
straipsnis
Plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų nagrinėjimas komitete
163
straipsnis
Balsavimas dalimis
164
straipsnis
Balsavimo teisė
165
straipsnis
Balsavimas
166
straipsnis
Galutinis balsavimas
167
straipsnis
Vardinis balsavimas
168
straipsnis
Elektroninis balsavimas
169
straipsnis
Slaptas balsavimas
170
straipsnis
Paaiškinimai dėl balsavimo
171
straipsnis
Ginčai dėl balsavimo rezultatų
6
SKYRIUS
PAREIŠKIMAI DĖL PROCEDŪROS
172
straipsnis
Procedūriniai pasiūlymai
173
straipsnis
Pareiškimai dėl darbo tvarkos
174
straipsnis
Klausimo priimtinumas
175
straipsnis
Klausimo grąžinimas komitetui
176
straipsnis
Diskusijų pabaiga
177
straipsnis
Diskusijų ar balsavimo atidėjimas
178
straipsnis
Posėdžio sustabdymas arba pabaiga
7
SKYRIUS
PARLAMENTO VEIKLOS VIEŠUMAS
179
straipsnis
Posėdžio protokolas
180
straipsnis
Priimti tekstai
181
straipsnis
Stenograma
182
straipsnis
Posėdžių garso ir vaizdo įrašai
VII
ANTRAŠTINĖ DALIS
KOMITETAI IR DELEGACIJOS
1
SKYRIUS
KOMITETAI: SUDARYMAS IR ĮGALIOJIMAI
183
straipsnis
Nuolatinių komitetų sudarymas
184
straipsnis
Specialiųjų komitetų sudarymas
185
straipsnis
Tyrimo komitetai
186
straipsnis
Komitetų sudėtis
187
straipsnis
Pavaduojantys nariai
188
straipsnis
Komitetų įgaliojimai
189
straipsnis
Už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas
190
straipsnis
Pakomitečiai
191
straipsnis
Komitetų biurai
192
straipsnis
Komitetų koordinatoriai ir šešėliniai pranešėjai
2
SKYRIUS
KOMITETAI: DARBO TVARKA
193
straipsnis
Komitetų posėdžiai
194
straipsnis
Komitetų posėdžių protokolai
195
straipsnis
Balsavimas komitete
196
straipsnis
Komitetuose taikytinos plenarinio posėdžio nuostatos
197
straipsnis
Klausimų valanda komitete
3
SKYRIUS
TARPPARLAMENTINĖS DELEGACIJOS
198
straipsnis
Tarpparlamentinių delegacijų sudarymas ir jų įgaliojimai
199
straipsnis
Bendradarbiavimas su Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja
200
straipsnis
Jungtiniai parlamentiniai komitetai
VIII
ANTRAŠTINĖ DALIS
PETICIJOS
201
straipsnis
Teisė pateikti peticijas
202
straipsnis
Peticijų nagrinėjimas
203
straipsnis
Peticijų viešumas
203a
straipsnis
Piliečių iniciatyva
IX
ANTRAŠTINĖ DALIS
OMBUDSMENAS
204
straipsnis
Ombudsmeno rinkimai
205
straipsnis
Ombudsmeno veikla
206
straipsnis
Ombudsmeno atleidimas iš pareigų
X
ANTRAŠTINĖ DALIS
PARLAMENTO GENERALINIS SEKRETORIATAS
207
straipsnis
Generalinis sekretoriatas
XI
ANTRAŠTINĖ DALIS
SU EUROPOS POLITINĖMIS PARTIJOMIS SUSIJĘ ĮGALIOJIMAI
208
straipsnis
Parlamento pirmininko įgaliojimai
209
straipsnis
Biuro įgaliojimai
210
straipsnis
Atsakingo komiteto įgaliojimai ir Parlamento įgaliojimai plenarinės sesijos metu
XII
ANTRAŠTINĖ DALIS
DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS IR KEITIMAS
211
straipsnis
Darbo tvarkos taisyklių taikymas
212
straipsnis
Darbo tvarkos taisyklių keitimas
XIII
ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮVAIRIOS NUOSTATOS
213
straipsnis
Sąjungos simboliai
214
straipsnis
Nebaigti klausimai
215
straipsnis
Priedų struktūra
216
straipsnis
Klaidų ištaisymas
I
PRIEDAS
Europos Parlamento narių elgesio kodeksas finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais
II
PRIEDAS
116 straipsnyje numatytos klausimų valandos organizavimo tvarka
III
PRIEDAS
Pagal 117 ir 118 straipsnius teikiamų klausimų, į kuriuos atsakoma raštu, gairės
IV
PRIEDAS
Gairės ir bendri principai, taikytini parenkant į darbotvarkę įrašytinus klausimus 122 straipsnyje numatytoms diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
V
PRIEDAS
(Išbraukta)
VI
PRIEDAS
Procedūra, taikytina sprendimų dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo svarstymui ir priėmimui
VII
PRIEDAS
Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir pareigos
I.
Užsienio reikalų komitetas
II.
Vystymosi komitetas
III.
Tarptautinės prekybos komitetas
IV.
Biudžeto komitetas
V.
Biudžeto kontrolės komitetas
VI.
Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas
VII.
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
VIII.
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas
IX.
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas
X.
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas
XI.
Transporto ir turizmo komitetas
XII.
Regioninės plėtros komitetas
XIII.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas
XIV.
Žuvininkystės komitetas
XV.
Kultūros ir švietimo komitetas
XVI.
Teisės reikalų komitetas
XVII.
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
XVIII.
Konstitucinių reikalų komitetas
XIX.
Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas
XX.
Peticijų komitetas
VIII
PRIEDAS
Konfidencialūs ir slapto pobūdžio dokumentai bei informacija
IX
PRIEDAS
Išsamios Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančios nuostatos
X
PRIEDAS
Skaidrumo registras
XI
PRIEDAS
Ombudsmeno pareigų atlikimas
XII
PRIEDAS
Bendrijos interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kurios kitos neteisėtos veiklos prevencija
XIII
PRIEDAS
Europos Parlamento ir Komisijos susitarimas dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, iš dalies pakeisto Sprendimu 2006/512/EB, įgyvendinimo taisyklių
XIV
PRIEDAS
Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių
XV
PRIEDAS
Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais
XVI
PRIEDAS
Parlamento narių elgesio normų aiškinimo gairės
XVII
PRIEDAS
Komisijos tvirtinimo gairės
XVIII
PRIEDAS
Leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarka
XIX
PRIEDAS
Europos komunikacinė partnerystė
XX
PRIEDAS
Bendra deklaracija dėl praktinių bendro sprendimo procedūros taisyklių (EB Sutarties 251 straipsnis)
XXI
PRIEDAS
Derybų įprastos teisėkūros procedūros metu elgesio kodeksas
I
ANTRAŠTINĖ DALIS
PARLAMENTO NARIAI, VALDYMO ORGANAI IR FRAKCIJOS
1
SKYRIUS
EUROPOS PARLAMENTO NARIAI
1
straipsnis
Europos Parlamentas
1.
Europos Parlamentas yra asamblėja, renkama vadovaujantis Sutartimis, 1976 m. rugsėjo 20 d. Aktu dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise ir nacionaliniais teisės aktais, priimtais įgyvendinant Sutartis.
2.
Į Europos Parlamentą išrinkti asmenys vadinami:
„Членове на Европейския парламент“ – bulgariškai,
„Diputados al Parlamento Europeo“ – ispaniškai,
„Poslanci Evropského parlamentu“ – čekiškai,
„Medlemmer af Europa-Parlamentet“ – daniškai,
„Mitglieder des Europäischen Parlaments“ – vokiškai,
„Euroopa Parlamendi liikmed“ – estiškai,
„Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ“ – graikiškai,
„Members of the European Parliament“ – angliškai,
„Députés au Parlement européen“ – prancūziškai,
„Feisirí de Pharlaimint na hEorpa“ – airiškai,
„Deputati al Parlamento europeo“ – itališkai,
„Eiropas Parlamenta deputāti“ – latviškai,
„Europos Parlamento nariai“ – lietuviškai,
„Európai Parlamenti Képviselők“ – vengriškai,
„Membri tal-Parlament Ewropew“ – maltietiškai,
„Leden van het Europees Parlement“ – olandiškai,
„Posłowie do Parlamentu Europejskiego“ – lenkiškai,
„Deputados ao Parlamento Europeu“ – portugališkai,
„Deputaţi în Parlamentul European“ – rumuniškai,
„Poslanci Európskeho parlamentu“ – slovakiškai,
„Poslanci Evropskega parlamenta“ – slovėniškai,
„Euroopan parlamentin jäsenet“ – suomiškai,
„Ledamöter av Europaparlamentet“ – švediškai.
2
straipsnis
Nepriklausomas mandatas
Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus, veikia nepriklausomai. Jie negali būti varžomi jokių nurodymų ir negali gauti jokio įpareigojančio mandato.
3
straipsnis
Įgaliojimų patikrinimas
1.
Pasibaigus Europos Parlamento rinkimams, Parlamento pirmininkas pakviečia valstybių narių kompetentingas valdžios institucijas nedelsiant pranešti Parlamentui išrinktųjų Parlamento narių pavardes, kad visi Parlamento nariai galėtų užimti savo vietas Parlamente per pirmąjį po rinkimų posėdį.
Tuo pačiu metu Parlamento pirmininkas atkreipia šių valdžios institucijų dėmesį į atitinkamas 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto nuostatas ir paragina imtis būtinų veiksmų siekiant išvengti bet kokio nesuderinamumo su Europos Parlamento nario mandatu.
2.
Kiekvienas narys, apie kurio išrinkimą buvo pranešta Parlamentui, prieš užimdamas Parlamento nario vietą raštu patvirtina, kad jis neina jokių pareigų, nesuderinamų su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Pasibaigus visuotiniams rinkimams šis rašytinis patvirtinimas, jei įmanoma, pateikiamas ne vėliau kaip prieš šešias dienas iki pirmojo Parlamento posėdžio. Kol tikrinami Parlamento nario įgaliojimai arba kol nėra priimta sprendimo dėl ginčo, su sąlyga, kad Parlamento narys prieš tai pasirašė pirmiau minėtą rašytinį patvirtinimą, jis dalyvauja Parlamento ir jo valdymo organų posėdžiuose, naudodamasis visomis jam priklausančiomis teisėmis.
Jei, remiantis faktais, kuriuos galima patikrinti pasinaudojant viešais informacijos šaltiniais, nustatoma, kad Parlamento narys eina pareigas, nesuderinamas su jo, kaip Europos Parlamento nario, mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse, Parlamentas, remdamasis Parlamento pirmininko pateikta informacija, konstatuoja, kad atsirado laisva vieta.
3.
Remdamasis už įgaliojimų patikrinimą atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas nedelsdamas patikrina Parlamento nario įgaliojimus ir sprendžia dėl kiekvieno naujai išrinkto Parlamento nario mandato teisėtumo bei visų ginčų, dėl kurių į jį kreipiamasi remiantis 1976 rugsėjo 20 d. Akto nuostatomis, išskyrus nacionaliniais rinkimų įstatymais grindžiamus ginčus.
4.
Atsakingo komiteto pranešimas parengiamas remiantis kiekvienos valstybės narės oficialiu pranešimu, kuriame pateikiami visi rinkimų rezultatai, patikslinamos išrinktų kandidatų ir galimų juos pakeisiančių asmenų pavardės ir jie išvardijami eilės tvarka pagal gautų balsų skaičių.
Parlamento nario mandato galiojimą galima patvirtinti tik tuo atveju, jeigu jis pateikė raštiškas deklaracijas, kaip to reikalaujama šiame straipsnyje ir šių Darbo tvarkos taisyklių I priede.
Remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas gali bet kuriuo momentu priimti sprendimą dėl kiekvieno su Parlamento nario mandato galiojimu susijusio ginčo.
5.
Kai Parlamento narys paskiriamas kitiems kandidatams iš to paties sąrašo atsiėmus savo kandidatūras, už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas prižiūri, kad šios kandidatūros būtų atšauktos pagal 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto ir šių Darbo tvarkos taisyklių 4 straipsnio 3 dalies raidę ir dvasią.
6.
Atsakingas komitetas prižiūri, kad valstybių narių ar Sąjungos valdžios institucijos neatidėliodamos perduotų Parlamentui visą informaciją, galinčią turėti įtakos Europos Parlamento nario įgaliojimų vykdymui ar pakeisiančių Parlamento narių eiliškumui, ir būtų nurodoma, kada Parlamento narys pradės eiti pareigas, jei tai susiję su paskyrimu.
Valstybių narių kompetentingoms institucijos pradėjus procedūrą, galinčią baigtis Parlamento nario mandato panaikinimu, Parlamento pirmininkas prašo reguliariai informuoti jį apie procedūros eigą. Jis perduoda šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui, kurio siūlymu Parlamentas gali priimti savo poziciją.
4
straipsnis
Europos Parlamento nario įgaliojimų laikas
1.
Parlamento nario įgaliojimų laikas prasideda ir baigiasi 1976 m. rugsėjo 20 d. Akte nustatyta tvarka. Taip pat Parlamento nario įgaliojimai nutrūksta mirties ar mandato atsisakymo atveju.
2.
Visi Parlamento nariai eina pareigas iki pirmo po rinkimų vykstančio Parlamento posėdžio pradžios.
3.
Kiekvienas mandato atsisakantis Parlamento narys raštu praneša Parlamento pirmininkui apie tokį atsisakymą ir jo įsigaliojimo datą, kuri negali būti vėlesnė kaip trys mėnesiai po pranešimo. Šis pranešimas yra oficialiai surašomas dalyvaujant generaliniam sekretoriui ar jo atstovui, jo ir atitinkamo Parlamento nario pasirašomas ir nedelsiant perduodamas nagrinėti atsakingam komitetui, kuris jį įrašo į pirmo savo posėdžio, rengiamo po to, kai buvo gautas šis pranešimas, darbotvarkę.
Jeigu atsakingas komitetas mano, kad mandato atsisakymas neatitinka 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto raidės ir dvasios, jis apie tai informuoja Parlamentą, kad šis nuspręstų, ar konstatuoti, jog yra laisva vieta, ar ne.
Priešingu atveju, konstatuojama, jog atsiranda laisva vieta nuo datos, nurodytos Parlamento nario pranešime apie mandato atsisakymą. Dėl šio klausimo Parlamentas nebalsuoja.
Supaprastinta procedūra pradėta taikyti kai kuriais išskirtiniais atvejais, visų pirma tais atvejais, kai nuo datos, nuo kurios įsigalioja mandato atsisakymas, iki pirmo atsakingo komiteto posėdžio vyksta viena ar kelios mėnesinės sesijos ir, nekonstatavus, jog yra laisva vieta, frakcija, kuriai priklauso mandato atsisakantis narys, netenka galimybės pakeisti jį kitu nariu šių mėnesinių sesijų metu. Pagal šią procedūrą tokius klausimus tvarkančiam atsakingo komiteto pranešėjui suteikiami įgaliojimai nedelsiant išnagrinėti bet kokį mandato atsisakymą, apie kurį buvo tinkamai pranešta, ir, jei bet koks delsimas nagrinėjant pranešimą turėtų neigiamų padarinių, kreiptis į komiteto pirmininką, kad šis pagal 3 dalies nuostatas:
-
komiteto vardu praneštų Parlamento pirmininkui, jog gali būti konstatuota, kad yra laisva vieta arba
-
sukviestų neeilinį komiteto posėdį visoms pranešėjo iškeltoms konkrečioms problemoms nagrinėti.
4.
Tuo atveju, kai valstybės narės kompetentinga valdžios institucija, remdamasi valstybės narės įstatymų nuostatomis, praneša Parlamento pirmininkui apie Europos Parlamento nario įgaliojimų pabaigą dėl 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 3 dalyje numatyto nesuderinamumo arba atsiėmus mandatą, kaip nurodyta to paties Akto 13 straipsnio 3 dalyje, Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui, kad nuo valstybės narės nurodytos datos mandatas baigia galioti, ir pakviečia valstybę narę nedelsiant užpildyti laisvą vietą.
Kai kompetentingos valstybių narių ar Sąjungos valdžios institucijos arba atitinkamas Parlamento narys praneša Parlamento pirmininkui apie paskyrimą arba išrinkimą eiti pareigas, kurios nesuderinamos su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 ar 2 dalyje, Parlamento pirmininkas apie tai informuoja Parlamentą, kuris konstatuoja, jog yra laisva vieta.
5.
Valstybių narių arba Sąjungos institucijos informuoja Parlamento pirmininką apie bet kokias Parlamento nariui numatomas patikėti užduotis. Parlamento pirmininkas skiria atsakingam komitetui išnagrinėti, ar numatoma užduotis yra suderinama su 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto raide ir dvasia. Jis supažindina Parlamentą, Parlamento narį ir atitinkamas valdžios institucijas su šio komiteto išvadomis.
6.
Parlamento nario įgaliojimai baigiasi ir laisva vieta atsiranda:
-
mandato atsisakymo atveju: kai Parlamentas, remdamasis atsisakymo pranešimu, konstatuoja, jog yra laisva vieta;
-
Parlamento nario paskyrimo arba išrinkimo į pareigas, nesuderinamas su Europos Parlamento nario mandatu, kaip numatyta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 7 straipsnio 1 arba 2 dalyje, atveju: nuo valstybių narių ar Sąjungos kompetentingų institucijų arba atitinkamo Parlamento nario nurodytos datos.
7.
Parlamentui konstatavus, jog yra laisva vieta, jis apie tai informuoja atitinkamą valstybę narę ir kviečia ją nedelsiant užpildyti vietą.
8.
Bet koks ginčas, susijęs su Parlamento nario, kurio įgaliojimai buvo patikrinti, mandato galiojimu, perduodamas atsakingam komitetui, kuris neatidėliodamas, vėliausiai ateinančios mėnesinės sesijos pradžioje, pateikia Parlamentui pranešimą.
9.
Jeigu paaiškėja, jog mandatas priimtas ar pasibaigė esant esminiam neatitikimui arba iškreipus asmens valią, Parlamentas pasilieka teisę paskelbti atitinkamą mandatą negaliojančiu ar atsisakyti konstatuoti, kad Parlamento nario vieta yra laisva.
5
straipsnis
Privilegijos ir imunitetai
1.
Parlamento nariai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, nustatytais Protokole dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų.
2.
Parlamento pirmininkas, kai tik jam pranešama apie Parlamento narių išrinkimą, išduoda jiems
laissez-passer
, užtikrinančius galimybę laisvai judėti valstybėse narėse.
3.
Parlamento nariai turi teisę susipažinti su visais Europos Parlamento ar komiteto turimais dokumentais, išskyrus asmens bylas ar sąskaitas, su kuriomis gali susipažinti tik jų subjektai. Darbo tvarkos taisyklių VIII priede reglamentuojamos šio principo išimtys, kaip naudoti dokumentus, su kuriais, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais nuostatas, visuomenei gali būti uždrausta susipažinti.
6
straipsnis
Imuniteto atšaukimas
1.
Parlamentas, vykdydamas savo įgaliojimus, susijusius su privilegijomis ir imunitetais, pirmiausia siekia išlikti principinga demokratiška teisėkūros asamblėja ir užtikrinti Parlamento narių nepriklausomumą, einant savo pareigas.
2.
Kiekvienas valstybės narės kompetentingos valdžios institucijos Parlamento pirmininkui pateiktas prašymas atšaukti kurio nors Parlamento nario imunitetą yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui.
3.
Kiekvienas Parlamento nario ar buvusio Parlamento nario Parlamento pirmininkui atsiųstas prašymas ginti imunitetą ir privilegijas yra paskelbiamas plenarinio posėdžio metu ir perduodamas atsakingam komitetui.
Šiam Parlamento nariui ar buvusiam Parlamento nariui gali atstovauti kitas Parlamento narys. Prašymą kitas Parlamento narys gali pateikti tik su atitinkamo Parlamento nario sutikimu.
4.
Tuo atveju, kai Parlamento narys yra sulaikomas ar apribojama jo judėjimo laisvė pažeidžiant privilegijas ir imunitetus, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir pranešėju, nedelsdamas gali imtis iniciatyvos patvirtinti atitinkamo Parlamento nario privilegijas ir imunitetus. Apie tokią iniciatyvą Parlamento pirmininkas praneša komitetui ir informuoja Parlamentą.
7
straipsnis
Su imunitetu susijusios procedūros
1.
Prašymus atšaukti imunitetą ar prašymus ginti imunitetą ir privilegijas atsakingas komitetas nagrinėja nedelsdamas ir ta pačia tvarka, kuria jie buvo pateikti.
2.
Komitetas pateikia pasiūlymą dėl pagrįsto sprendimo, kuriuo rekomenduojama patenkinti ar atmesti prašymą atšaukti imunitetą ar prašymą ginti imunitetą ir privilegijas.
3.
Komitetas gali prašyti atitinkamos valdžios institucijos suteikti jam informaciją ar paaiškinimus, kuriuos mano esant būtinus nustatant, ar imunitetas turėtų būti atšauktas, ar ginamas. Atitinkamam Parlamento nariui suteikiama galimybė duoti paaiškinimus. Jis gali pateikti dokumentus ir kitus rašytinius įrodymus, kuriuos mano esant svarbius. Jam gali atstovauti kitas Parlamento narys.
4.
Kai prašoma atšaukti imunitetą turint kelis pagrindus, dėl kiekvieno iš jų gali būti priimamas atskiras sprendimas. Komiteto išvadoje išimties tvarka gali būti pasiūlyta, kad imuniteto atšaukimas būtų taikomas tiktai traukimo atsakomybėn atžvilgiu ir kad iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys nebūtų sulaikytas, areštuotas ir jam nebūtų taikomos kitokios priemonės, trukdančios atlikti pagal mandatą priderančias pareigas.
5.
Kai Parlamento narys privalo dalyvauti teisme kaip liudininkas ar ekspertas, nebūtina prašyti atšaukti Parlamento nario imunitetą, jei:
-
jis neprivalo dalyvauti teisme tą dieną ar tuo metu, kai tai trukdytų ar kitaip apsunkintų jo parlamentinės veiklos vykdymą, arba jei jis gali pateikti raštišką ar kitokio pobūdžio pareiškimą, kas netrukdytų jam vykdyti savo parlamentinių pareigų;
-
jis neprivalo liudyti dėl įgaliojimų vykdymo metu konfidencialiai gautos informacijos, kurios, jo manymu, nedera atskleisti.
6.
Prašymo ginti privilegijas ir imunitetą atveju komitetas nustato, ar susidariusios aplinkybės yra administracinio pobūdžio ar kitokie Parlamento narių, vykstančių į posėdžių vietą ir iš jos, laisvą judėjimą ribojantys suvaržymai, ar su nuomonės pareiškimu ar balsavimu vykdant įgaliojimus susiję apribojimai, ar aplinkybės gali būti priskirtos Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 9 straipsnyje numatytiems atvejams, nepriklausantiems nacionalinės teisės sričiai, ir pateikia atitinkamai institucijai pasiūlymą padaryti reikiamas išvadas.
7.
Komitetas gali pateikti pagrįstą nuomonę dėl šios institucijos kompetencijos ir dėl prašymo priimtinumo, bet jokiais atvejais neišsako nuomonės dėl Parlamento nario kaltumo ar nekaltumo ir dėl to, ar nuomonės ir veiksmai, kuriais jis yra kaltinamas, užtraukia jam atsakomybę, net jei nagrinėdamas prašymą komitetas galėjo išsamiai susipažinti su šia byla.
8.
Komiteto pranešimas įtraukiamas į pirmo Parlamento posėdžio po jo pateikimo darbotvarkės pradžią. Negali būti teikiami jokie pasiūlymo(-ų) dėl sprendimo pakeitimai.
Diskusijose apsiribojama tik motyvais „už“ ar „prieš“ kiekvieną pasiūlymą atšaukti, palikti ar ginti privilegiją ar imunitetą.
Nepažeidžiant 151 straipsnio nuostatų, Parlamento narys, dėl kurio privilegijų ir imuniteto vyksta tyrimas, negali dalyvauti diskusijose.
Dėl pranešime esančio(-ių) pasiūlymo(-ų) dėl sprendimo balsuojama pirmo balsavimo po diskusijų metu.
Pasibaigus Parlamento svarstymui, atskirai balsuojama dėl kiekvieno pranešime esančio pasiūlymo. Jei kuris nors pasiūlymas atmetamas, laikomas priimtu priešingas jam sprendimas.
9.
Apie šį Parlamento sprendimą Parlamento pirmininkas nedelsdamas praneša atitinkamam Parlamento nariui ir kompetentingai atitinkamos valstybės narės institucijai, prašydamas informuoti jį apie proceso eigą ir su juo susijusius teismo sprendimus. Gavęs šią informaciją, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui priimtiniausiu jam būdu, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu.
10.
Kai Parlamento pirmininkas naudojasi 6 straipsnio 4 dalies jam suteiktais įgaliojimais, atsakingas komitetas atsižvelgia į Parlamento pirmininko iniciatyvas kito savo posėdžio metu. Jei mano esant reikalinga, komitetas gali pateikti Parlamentui pranešimą.
11.
Šiuos klausimus ir visus gaunamus dokumentus komitetas nagrinėja ypač konfidencialiai.
12.
Komitetas, pasitaręs su valstybėmis narėmis, gali sudaryti orientacinį valstybių narių valdžios institucijų, turinčių teisę pateikti prašymą atšaukti Parlamento nario imunitetą, sąrašą.
13.
Visi kompetentingų valdžios institucijų atsiųsti prašymai, susiję su Parlamento nario privilegijų ar imunitetų taikymu, nagrinėjami pagal pirmiau išdėstytas nuostatas.
8
straipsnis
Parlamento narių statuto įgyvendinimas
Parlamentas priima Parlamento narių statutą ir bet kokius jo pakeitimus, remdamasis atsakingo komiteto pasiūlymu.
Mutatis mutandis
taikoma 138 straipsnio 1 dalis. Biuras atsako už šių taisyklių taikymą ir, remdamasis metiniu biudžetu, priima sprendimą dėl finansinių paketų.
9
straipsnis
Parlamento narių finansiniai interesai, elgesio normos, privalomas skaidrumo registras ir galimybė patekti į Parlamentą
1.
Parlamentas priima taisykles dėl Parlamento narių finansinių interesų skaidrumo elgesio kodekso forma, kuris pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 232 straipsnį priimamas narių balsų dauguma ir pridedamas prie šių Darbo tvarkos taisyklių
Žr. I priedą.
.
Šios taisyklės negali apsunkinti ar varžyti Parlamento nario, atliekančio savo pareigas ir su jomis susijusią politinę ar kitokią veiklą.
2.
Parlamento narių elgesys paremtas abipuse pagarba ir pagrindiniuose Europos Sąjungos dokumentuose apibrėžtomis vertybėmis bei principais, pagarba Parlamentui ir neturi trukdyti sklandžiam Parlamento darbui ar trikdyti ramybės visose Parlamento patalpose. Parlamento nariai laikosi Parlamento nustatytų darbo su konfidencialia informacija taisyklių.
Nesilaikant šių reikalavimų ir taisyklių, gali būti taikomos priemonės pagal 152, 153 ir 154 straipsnius.
3.
Taikant šį straipsnį jokiu būdu neturi būti ribojamas Parlamento diskusijų gyvybingumas ar suvaržoma Parlamento narių žodžio laisvė.
Šio straipsnio taikymas grindžiamas visapusiška pagarba Parlamento narių teisėms, apibrėžtoms pirminėje teisėje ir Parlamento narių statute.
Taikant šį straipsnį remiamasi skaidrumo principu ir užtikrinama, kad Parlamento nariai būtų supažindinami su visomis šios srities nuostatomis, individualiai informuojant apie jų teises ir pareigas.
4.
Parlamento kadencijos pradžioje kvestoriai nustato maksimalų padėjėjų skaičių, kurį gali užregistruoti kiekvienas Parlamento narys (akredituoti padėjėjai).
5.
Asmenims, kurie nedirba ES institucijose, ilgalaikiai leidimai įeiti į pastatus išduodami kvestorių atsakomybe. Šie leidimai galioja ilgiausiai vienerius metus, ir jų galiojimo laikas gali būti pratęsiamas. Naudojimosi šiais leidimais sąlygas nustato Biuras.
Šie leidimai įeiti į pastatus gali būti išduodami:
-
asmenims, užregistruotiems skaidrumo registre
Registras sudarytas Europos Parlamento ir Komisijos susitarimu dėl skaidrumo registro, skirto organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems kuriant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką (žr. X priedo B dalį).
arba atstovaujantiems ar dirbantiems jame užregistruotoms organizacijoms, tačiau ši registracija savaime nesuteikia teisės gauti tokį leidimą įeiti į pastatus;
-
asmenims, pageidaujantiems dažnai lankytis Parlamento patalpose, tačiau nepatenkantiems į susitarimo dėl skaidrumo registro sukūrimo
Žr. X priedo B dalį.
taikymo sritį
-
Parlamento narių vietiniams padėjėjams, taip pat asmenims, padedantiems Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto nariams.
6.
Asmenys, užsiregistravę skaidrumo registre, palaikydami santykius su Parlamentu privalo laikytis:
-
Elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo
Žr. susitarimo 3 priedą, esantį X priedo B dalyje.
;
-
susitarimu nustatytos tvarkos ir kitų įsipareigojimų; ir
-
šio straipsnio ir jo įgyvendinimo nuostatų.
7.
Kvestoriai apibrėžia, kaip Elgesio kodeksas taikomas asmenims, kurie, nors ir turi ilgalaikį leidimą įeiti į pastatus, tačiau nepatenka į susitarimo taikymo sritį.
8.
Leidimas įeiti į pastatus atimamas kvestoriams priėmus motyvuotą sprendimą šiais atvejais:
– išbraukimas iš skaidrumo registro, nebent yra svarbių tam prieštaraujančių priežasčių;
– rimtas 6 dalies reikalavimų nevykdymas.
9.
Biuras, pasiūlius generaliniam sekretoriui, imasi priemonių, būtinų įgyvendinti skaidrumo registrą, laikydamasis susitarimo dėl registro sukūrimo nuostatų.
5–8 dalių nuostatų įgyvendinimas nustatytas priede
Žr. X priedo A dalį.
.
10.
Buvusių Parlamento narių elgesio kodeksą, teises ir privilegijas savo sprendimu tvirtina Biuras. Visiems buvusiems Parlamento nariams galioja vienodos nuostatos.
10
straipsnis
Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekami vidaus tyrimai
Bendros taisyklės, numatytos 1999 m. gegužės 25 d. tarpinstituciniame susitarime dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų vidaus tyrimų, kuriose nustatomos priemonės, reikalingos užtikrinti, kad Tarnybos atliekami tyrimai vyktų sklandžiai, taikomos ir Parlamente, remiantis šių Darbo tvarkos taisyklių priede
Žr. XII priedą.
pateikiamu Parlamento sprendimu.
11
straipsnis
Stebėtojai
1.
Pasirašius valstybės stojimo į Europos Sąjungą sutartį, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali pakviesti stojančiosios valstybės parlamentą iš savo narių skirti tokį skaičių stebėtojų, kuris atitiktų tai valstybei skirtą būsimų vietų Europos Parlamente skaičių.
2.
Tol, kol įsigalios stojimo sutartis, šie stebėtojai dalyvauja Parlamento darbe ir turi teisę kalbėti komitetuose ir frakcijose. Stebėtojai neturi teisės balsuoti ir būti kandidatais į renkamus Parlamento postus. Jų dalyvavimas neturi jokių teisinių pasekmių Parlamento darbui.
3.
Stebėtojai naudojasi Parlamento infrastruktūra bei vykdant stebėtojų veiklą jų patiriamos išlaidos jiems atlyginamos tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip ir Parlamento nariams.
4.
Tol, kol įsigalios nuostatos
Pagal 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas.
, pagal kurias tam tikroms valstybėms narėms iki septintosios Parlamento kadencijos pabaigos skiriama papildomų vietų Parlamente, 1 dalis taikoma
mutatis
mutandis
. Atitinkamos valstybės narės kviečiamos skirti stebėtojus pagal savo nacionalinės teisės nuostatas.
2
SKYRIUS
PARLAMENTO PAREIGŪNAI
12
straipsnis
Laikinai einantis Parlamento pirmininko pareigas
1.
Kol bus išrinktas Parlamento pirmininkas, 134 straipsnio 2 dalyje numatytam posėdžiui, taip pat bet kuriam kitam posėdžiui, kuriame renkamas Parlamento pirmininkas ir Biuras, pirmininkauja kadenciją baigiantis Parlamento pirmininkas arba, jei jo nėra, kadenciją baigiantis Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka arba, jei jo nėra, Parlamento narys, kuris ilgiausiai ėjo pareigas.
2.
Pirmininkaujant Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, negali vykti jokių diskusijų, išskyrus tas, kurios susijusios su Parlamento pirmininko rinkimais ar įgaliojimų patikrinimu.
Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 1 dalį, suteikiami 3 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatyti Parlamento pirmininko įgaliojimai. Visi kiti klausimai dėl įgaliojimų patikrinimo, kurie iškeliami jam pirmininkaujant, perduodami už įgaliojimų patikrinimą atsakingam komitetui.
13
straipsnis
Kandidatūros ir bendrosios nuostatos
1.
Parlamento pirmininkas, Parlamento pirmininko pavaduotojai ir kvestoriai yra renkami slaptu balsavimu 169 straipsnyje nurodyta tvarka. Kandidatūros turi būti siūlomos sutinkant asmenims, kuriuos numatoma rinkti. Kandidatūras gali siūlyti tik frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Tačiau kai kandidatūrų skaičius neviršija numatytų vietų skaičiaus, kandidatai gali būti renkami be balsavimo, dalyvaujantiems posėdyje balsu pritarus.
Jeigu reikia pakeisti vieną Parlamento pirmininko pavaduotoją ir yra tik vienas kandidatas, jis gali būti išrinktas dalyvaujantiems posėdyje balsu pritarus. Pirmininkas turi teisę savo nuožiūra nuspręsti, ar rinkimai vyks pritarus, ar slaptu balsavimu. Išrinktas kandidatas eilės tvarka užima Parlamento pirmininko pavaduotojo, kurį jis pakeičia, vietą.
2.
Renkant Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotojus ir kvestorius, reikia atsižvelgti, kad būtų tolygiai atstovaujama visoms valstybėms narėms ir politinėms kryptims.
14
straipsnis
Parlamento pirmininko rinkimai. Sveikinimo kalba
1.
Pirmiausia renkamas Parlamento pirmininkas. Parlamento nariui, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 12 straipsnį, prieš kiekvieną balsavimą pristatomos kandidatūros, su kuriomis jis supažindina Parlamentą. Jeigu po trijų balsavimų nei vienas kandidatas nesurenka absoliučios balsavusiųjų daugumos, per ketvirtą balsavimą balsuojama tik dėl dviejų trečiojo balsavimo metu daugiausiai balsų surinkusių narių; balsams pasidalijus po lygiai, išrinktu laikomas vyresnis pagal amžių kandidatas.
2.
Išrinkus Parlamento pirmininką, Parlamento narys, kuris laikinai eina Parlamento pirmininko pareigas pagal 12 straipsnį, jam užleidžia Parlamento pirmininko kėdę. Tik išrinktas Parlamento pirmininkas gali sakyti sveikinimo kalbą.
15
straipsnis
Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai
1.
Po to viename biuletenyje balsuojama dėl Parlamento pirmininko pavaduotojų kandidatūrų. Per pirmą balsavimą išrinktais laikomi ne daugiau kaip keturiolika kandidatų, surinkusių absoliučią balsavusiųjų daugumą, atsižvelgiant į jų eiliškumą pagal surinktų balsų skaičių. Jei išrinktų kandidatų skaičius yra mažesnis negu numatytų vietų skaičius, tokia pačia tvarka vyksta antras balsavimas likusioms vietoms užimti. Jei reikalingas trečias balsavimas, į likusias vietas išrenkami daugiausiai balsų surinkę kandidatai. Balsams pasidalijus po lygiai, išrinktais laikomi vyriausi pagal amžių kandidatai.
Nors šis straipsnis, skirtingai nuo 14 straipsnio 1 dalies, nenumato aiškios galimybės per Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimus siūlyti naujas kandidatūras tarp balsavimų, tai leidžiama daryti, kadangi Parlamentas kaip nepriklausoma institucija privalo turėti galimybę apsvarstyti visas įmanomas kandidatūras, nes priešingu atveju gali būti trukdoma sklandžiai rinkimų eigai.
2.
Nepažeidžiant 18 straipsnio 1 dalies nuostatų, Parlamento pirmininko pavaduotojų eiliškumą lemia jų vieta pagal balsavimo rezultatus arba amžius, jeigu surinktas vienodas balsų skaičius.
Jei rinkimai vyksta ne slaptu balsavimu, išrinktų pavaduotojų eiliškumas yra toks, kokia tvarka Parlamento pirmininkas perskaito jų pavardes.
16
straipsnis
Kvestorių rinkimai
Po Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimų Parlamentas renka penkis kvestorius.
Šie rinkimai vyksta ta pačia tvarka kaip ir Parlamento pirmininko pavaduotojų rinkimai.
17
straipsnis
Kadencijos trukmė
1.
Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojų ir kvestorių kadencijos trukmė yra dveji su puse metų.
Perėjęs į kitą frakciją Parlamento narys išsaugo vietą Biure ar kvestorių kolegijoje iki dvejų su puse metų kadencijos pabaigos.
2.
Jei atsiranda laisva vieta nepasibaigus šiam laikui, į šias pareigas naujai išrinktas Parlamento narys jas eina tik iki kadencijos pabaigos likusį laiką.
18
straipsnis
Laisva vieta
1.
Jei reikia pakeisti Parlamento pirmininką, Parlamento pirmininko pavaduotoją ar kvestorių, nauji rinkimai vyksta pirmiau nurodyta tvarka.
Kiekvienas naujas Parlamento pirmininko pavaduotojas eilės tvarka užima ankstesnio Parlamento pirmininko pavaduotojo vietą.
2.
Kai atsiranda laisva Parlamento pirmininko vieta, pirmasis Parlamento pirmininko pavaduotojas eina Parlamento pirmininko pareigas, kol bus išrinktas naujas Parlamento pirmininkas.
19
straipsnis
Įgaliojimų panaikinimas pirma laiko
Pirmininkų sueiga, spręsdama trijų penktųjų balsavusiųjų dauguma, atstovaujančia ne mažiau kaip trims frakcijoms, gali pasiūlyti Parlamentui panaikinti Parlamento pirmininko, Parlamento pirmininko pavaduotojo, kvestoriaus, komiteto pirmininko ar komiteto pirmininko pavaduotojo, tarpparlamentinės delegacijos pirmininko ar tarpparlamentinės delegacijos pirmininko pavaduotojo arba kito Parlamento nario, išrinkto eiti tam tikras pareigas Parlamente, įgaliojimus, jei mano, kad šis Parlamento narys padarė rimtą nusižengimą. Parlamentas priima sprendimą dėl šio pasiūlymo dviejų trečiųjų balsavusiųjų dauguma, sudarančia visų Parlamento narių daugumą.
Jei pranešėjas pažeidžia prie Darbo tvarkos taisyklių pridedamo Europos Parlamento narių elgesio kodekso finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais nuostatas, jį paskyręs komitetas Parlamento pirmininko iniciatyva ir Pirmininkų sueigos siūlymu gali nutraukti šio pranešėjo įgaliojimus. Pirmoje pastraipoje numatyti daugumos reikalavimai mutatis mutandis taikomi kiekvienu šios procedūros etapu.
3
SKYRIUS
VALDYMO ORGANAI IR JŲ FUNKCIJOS
20
straipsnis
Parlamento pirmininko funkcijos
1.
Parlamento pirmininkas vadovauja Parlamento ir jo organų veiklai šiose Darbo tvarkos taisyklėse nustatyta tvarka. Jis naudojasi visais įgaliojimais, kurie jam reikalingi vadovauti Parlamento darbui ir užtikrinti jo sklandžią eigą.
Ši nuostata gali būti aiškinama kaip reiškianti, kad pagal šį straipsnį suteikiami įgaliojimai apima teisę pareikalauti liautis teikti nereikalingus pasiūlymus, pvz., pareiškimus dėl darbo tvarkos, pasiūlymus dėl procedūros, paaiškinimus dėl balsavimo ir prašymus dėl atskiro balsavimo, balsavimo dalimis ar vardinio balsavimo, kai, Pirmininko įsitikinimu, šiais pareiškimais, pasiūlymais ir prašymais akivaizdžiai siekiama ilgą laiką labai trukdyti Parlamento darbui arba pažeisti kitų Parlamento narių teises, ir dėl šių pareiškimų, pasiūlymų ir prašymų taip atsitiktų.
Šia nuostata suteikiami įgaliojimai apima teisę teikti tekstus balsuoti kita tvarka nei nurodyta dokumente, dėl kurio balsuojama. Analogiškai 161 straipsnio 7 daliai, prieš imdamasis šių veiksmų Parlamento pirmininkas gali paprašyti Parlamento pritarimo.
2.
Į Parlamento pirmininko pareigas įeina posėdžio pradėjimas, sustabdymas ir užbaigimas; sprendimas dėl pakeitimų priimtinumo, dėl Tarybai ir Komisijai teikiamų klausimų bei dėl pranešimų atitikimo šioms taisyklėms; šių taisyklių laikymosi priežiūra, tvarkos palaikymas, žodžio suteikimas, diskusijų užbaigimas, klausimų teikimas balsavimui ir balsavimų rezultatų paskelbimas; su komitetais susijusių pranešimų perdavimas pastariesiems.
3.
Diskusijų metu Parlamento pirmininkas gali kalbėti tik apibendrindamas svarstomą klausimą ar drausmindamas kalbėtojus. Norėdamas dalyvauti diskusijose, jis palieka Parlamento pirmininko kėdę ir į ją negrįžta iki tų diskusijų pabaigos.
4.
Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui tarptautinių santykių srityje, per iškilmingas progas ir administraciniuose, teisiniuose bei finansiniuose reikaluose ir gali deleguoti šiuos įgaliojimus.
21
straipsnis
Parlamento pirmininko pavaduotojų funkcijos
1.
Jei Parlamento pirmininkas nedalyvauja posėdyje, negali atlikti savo funkcijų arba, pagal 20 straipsnio 3 dalį, nori dalyvauti diskusijose, remiantis 15 straipsnio 2 dalimi, jį pakeičia vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų.
2.
Parlamento pirmininko pavaduotojai taip pat vykdo 23 straipsnyje, 25 straipsnio 3 ir 5 dalyse ir 68 straipsnio 3 dalyje jiems numatytas funkcijas.
3.
Parlamento pirmininkas gali pavesti Parlamento pirmininko pavaduotojams tokias pareigas kaip atstovavimą Parlamentui tam tikromis iškilmingomis progomis ar atliekant kitus nustatytus veiksmus. Visų pirma Parlamento pirmininkas gali paskirti Parlamento pirmininko pavaduotoją atsakingu už 116 straipsnio 3 dalyje ir 117 straipsnio 2 dalyje Parlamento pirmininkui patikėtus įgaliojimus.
22
straipsnis
Biuro sudėtis
1.
Biuras sudaromas iš Parlamento pirmininko ir keturiolikos Parlamento pirmininko pavaduotojų.
2.
Kvestoriai yra Biuro nariai, turintys patariamąjį balsą.
3.
Jei balsuojant Biure surenkamas vienodas balsų skaičius, Parlamento pirmininkas turi lemiamą balsą.
23
straipsnis
Biuro funkcijos
1.
Biuras vykdo jam Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.
2.
Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus dėl vidinės Parlamento struktūros, sekretoriato bei organų.
3.
Generaliniam sekretoriui arba frakcijai pasiūlius Biuras priima finansinius, organizacinius ir administracinius sprendimus su Parlamento nariais susijusiais klausimais.
4.
Biuras priima sprendimus dėl posėdžių rengimo tvarkos.
Posėdžių rengimo tvarka apima klausimus, susijusius su Parlamento narių elgesiu visose Parlamento patalpose.
5.
Biuras tvirtina 33 straipsnyje išdėstytas nuostatas dėl nepriklausomų Parlamento narių.
6.
Biuras rengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir nuostatas, reglamentuojančias pareigūnų ir kitų tarnautojų administracinę ir finansinę situaciją.
7.
Biuras rengia preliminarų Parlamento sąmatos projektą.
8.
Biuras tvirtina kvestorių veiklos gaires pagal 26 straipsnį.
9.
Biuras suteikia leidimus rengti komitetų posėdžius kitose nei įprasta darbo vietose, taip pat klausymus ir pranešėjų keliones atliekant tyrimą ir renkant informaciją.
Kai suteikiamas leidimas rengti tokius posėdžius, jų lingvistinis režimas nustatomas remiantis oficialiomis kalbomis, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji ir pavaduojantys to komiteto nariai.
Tas pats taikoma ir delegacijoms, nebent jei atitinkami tikrieji ar pavaduojantys nariai susitaria kitaip.
10.
Biuras skiria generalinį sekretorių pagal 207 straipsnį.
11.
Biuras nustato Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2004/2003 dėl reglamentų, reglamentuojančių Europos politines partijas, ir šių partijų finansavimo taisyklių įgyvendinimo taisykles. Įgyvendindamas šį reglamentą, jis prisiima Parlamento darbo tvarkos taisyklėse jam numatytas užduotis.
12.
Biuras nustato Parlamento ir jo organų, pareigūnų ir kitų narių darbo su konfidencialia informacija taisykles, atsižvelgdamas į visus su šiuo klausimu susijusius tarpinstitucinius susitarimus. Tos taisyklės skelbiamos
Europos Sąjungos oficialiajame leidiny
je
ir pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių
Žr. VIII priedo E dalį.
.
13.
Parlamento pirmininkas ir (arba) Biuras gali vienam ar keliems Biuro nariams pavesti bendro pobūdžio ar specialias užduotis, priklausančias Parlamento pirmininko ir (arba) Biuro kompetencijai. Kartu nurodoma, kokiomis priemonėmis ir būdais turi būti vykdomos šios užduotys.
14.
Biuras paskiria du Parlamento pirmininko pavaduotojus ryšiams su nacionaliniais parlamentais plėtoti.
Jie reguliariai atsiskaito Pirmininkų sueigai už savo veiklą šioje srityje.
15.
Išrinkus naują Parlamentą, baigiantis kadenciją Biuras eina savo pareigas iki pirmo naujo Parlamento posėdžio.
24
straipsnis
Pirmininkų sueigos sudėtis
1.
Pirmininkų sueiga sudaroma iš Parlamento pirmininko ir frakcijų pirmininkų. Frakcijos pirmininkas gali įgalioti jam atstovauti kitą frakcijos narį.
2.
Parlamento pirmininkas kviečia vieną iš nepriklausomų Parlamento narių dalyvauti Pirmininkų sueigos posėdžiuose be teisės balsuoti.
3.
Nagrinėdama jai perduotus klausimus, Pirmininkų sueiga stengiasi pasiekti bendrą sutarimą.
Jei neįmanoma pasiekti sutarimo, dėl klausimo yra balsuojama, balsus skaičiuojant pagal narių skaičių kiekvienoje frakcijoje.
25
straipsnis
Pirmininkų sueigos funkcijos
1.
Pirmininkų sueiga vykdo jai Darbo tvarkos taisyklėse numatytas funkcijas.
2.
Pirmininkų sueiga priima sprendimus dėl Parlamento darbo organizavimo ir dėl reikalų, susijusių su teisėkūros programos rengimu.
3.
Pirmininkų sueiga yra atsakinga už ryšius su kitomis Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis bei su nacionaliniais valstybių narių parlamentais.
4.
Pirmininkų sueigos kompetencijai priklauso klausimai, susiję su trečiosiomis valstybėmis ir Europos Sąjungai nepriklausančiomis institucijomis bei organizacijomis.
5.
Pirmininkų sueiga atsakinga už struktūrizuotų konsultacijų svarbiausiomis temomis su Europos pilietine visuomene organizavimą. Tai gali apimti viešų diskusijų, kuriose būtų leidžiama dalyvauti besidomintiems piliečiams, bendrojo Europos intereso klausimais organizavimą. Biuras skiria už šių konsultacijų įgyvendinimą atsakingą Parlamento pirmininko pavaduotoją, kuris teikia ataskaitas Pirmininkų sueigai.
6.
Pirmininkų sueiga parengia Parlamento mėnesinių sesijų darbotvarkės projektą.
7.
Pirmininkų sueiga yra atsakinga už komitetų bei tyrimo komitetų, jungtinių parlamentinių komitetų, nuolatinių delegacijų ir
ad hoc
delegacijų sudėties bei kompetencijos klausimus.
8.
Remiantis 34 straipsniu, Pirmininkų sueiga nusprendžia, kaip paskirstomos vietos Parlamento posėdžių salėje.
9.
Pirmininkų sueiga suteikia leidimą parengti pranešimus savo iniciatyva.
10.
Pirmininkų sueiga pateikia Biurui pasiūlymus dėl frakcijų administracinių ir biudžeto reikalų.
26
straipsnis
Kvestorių funkcijos
Vadovaudamiesi Biuro patvirtintomis veiklos gairėmis, kvestoriai atsako už tiesiogiai su Parlamento nariais susijusius administracinius ir finansinius klausimus.
27
straipsnis
Komitetų pirmininkų sueiga
1.
Komitetų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių ar specialiųjų komitetų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.
Jei nėra pirmininko, pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių Parlamento narys arba, jei jis negali dalyvauti posėdyje, vyriausias posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.
2.
Komitetų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl komitetų darbų ir dėl mėnesinių sesijų darbotvarkės rengimo.
3.
Pirmininkų sueiga ir Biuras gali pavesti Komitetų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.
28
straipsnis
Delegacijų pirmininkų sueiga
1.
Delegacijų pirmininkų sueiga sudaroma iš visų nuolatinių tarpparlamentinių delegacijų pirmininkų. Ji išsirenka savo pirmininką.
Jei nėra pirmininko, pirmininkų sueigai pirmininkauja vyriausias pagal amžių Parlamento narys arba, jei jis negali dalyvauti posėdyje, vyriausias posėdyje dalyvaujantis Parlamento narys.
2.
Delegacijų pirmininkų sueiga gali teikti rekomendacijas Pirmininkų sueigai dėl delegacijų darbo.
3.
Biuras ir Pirmininkų sueiga gali pavesti Delegacijų pirmininkų sueigai tam tikras užduotis.
29
straipsnis
Biuro ir Pirmininkų sueigos sprendimų viešumas
1.
Biuro ir Pirmininkų sueigos protokolai verčiami į oficialias kalbas, spausdinami ir išdalijami visiems Parlamento nariams. Su jais gali susipažinti visuomenė, išskyrus išimtinius atvejus, kai dėl kai kurių protokolo punktų Biuras ar Pirmininkų sueiga nusprendžia priešingai, siekiant apsaugoti įslaptintą informaciją, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4 dalyse numatytais pagrindais.
2.
Visi Parlamento nariai gali pateikti klausimus dėl Biuro, Pirmininkų sueigos ir kvestorių darbo. Šie klausimai pateikiami raštu Parlamento pirmininkui, apie juos pranešama Parlamento nariams ir jie kartu su atsakymais skelbiami Parlamento interneto svetainėje per trisdešimt dienų nuo jų pateikimo.
4
SKYRIUS
FRAKCIJOS
30
straipsnis
Frakcijų kūrimas
1.
Parlamento nariai gali jungtis į frakcijas pagal savo politines pažiūras.
Paprastai Parlamentas neturi vertinti frakcijos narių politinių pažiūrų. Jungdamiesi į frakcijas remiantis šiuo straipsniu, Parlamento nariai pripažįsta turį atitinkamas politines pažiūras. Tik jei atitinkami Parlamento nariai jas neigia, Parlamentas turi įvertinti, ar frakcija buvo sukurta nepažeidžiant Darbo tvarkos taisyklių.
2.
Frakcija sudaroma iš Parlamento narių, išrinktų ne mažiau kaip viename ketvirtadalyje valstybių narių. Frakcijai įkurti reikia ne mažiau kaip dvidešimt penkių Parlamento narių.
3.
Jei frakcijos narių skaičius sumažėja ir sudaro mažiau narių, nei nustatyta minimali Parlamento narių dalis, būtina frakcijai sukurti, Parlamento pirmininkas, gavęs Pirmininkų sueigos sutikimą, gali leisti frakcijai tęsti savo veiklą iki kitos kadencijos Parlamento pirmojo posėdžio, jei patenkinamos šios sąlygos:
-
frakciją ir toliau sudaro nariai, išrinkti ne mažiau kaip vienoje penktojoje valstybių narių,
-
frakcija veikia ilgiau nei metus.
Parlamento pirmininkas netaiko šios leidžiančios nukrypti nuostatos, jei pakanka įrodymų, kad ja piktnaudžiaujama.
4.
Parlamento narys negali priklausyti daugiau negu vienai frakcijai.
5.
Apie frakcijos sukūrimą pareiškimu pranešama Parlamento pirmininkui. Šiame pareiškime nurodomas frakcijos pavadinimas, jos nariai ir biuro sudėtis.
6.
Pareiškimas paskelbiamas
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
31
straipsnis
Frakcijų veikla ir teisinė padėtis
1.
Frakcijų vykdomos funkcijos, įskaitant ir Darbo tvarkos taisyklių joms pavestas užduotis, yra Sąjungos veiklos dalis. Frakcijoms skiriamas sekretoriatas Generalinio sekretoriato personalo plano pagrindu, administracinė bazė ir tuo tikslu Parlamento biudžete numatyti asignavimai.
2.
Biuras nustato šios bazės bei asignavimų suteikimo, įgyvendinimo ir priežiūros, taip pat susijusių biudžeto įgyvendinimo įgaliojimų perdavimo taisykles.
3.
Tos taisyklės nustato administracines ir finansines pasekmes frakcijos iširimo atveju.
32
straipsnis
Jungtinės grupės
1.
Pavieniai Parlamento nariai gali steigti jungtines arba kitas neoficialias narių grupes, skirtas rengti neoficialų įvairių frakcijų keitimąsi nuomonėmis specifiniais klausimais įtraukiant įvairių Parlamento komitetų narius, taip pat skatinti Parlamento narių ir pilietinės visuomenės ryšius.
2.
Šios grupės negali vykdyti jokios veiklos, kuri galėtų būti painiojama su oficialia Parlamento arba jo valdymo organų veikla. Jeigu paisoma sąlygų, kurios nustatytos pagal Biuro priimtas šių grupių steigimą reglamentuojančias taisykles, frakcijos gali palengvinti šių grupių veiklą, teikdamos joms logistinę paramą. Remdamosi I priedo nuostatomis, tokios grupės praneša apie bet kokią iš išorės gaunamą paramą.
Tokios grupės privalo pranešti apie bet kokią gaunamą paramą pinigais ar natūra (pvz., paramą sekretoriato darbui), kuri, jei būtų suteikta Parlamento nariams asmeniškai, turėtų būti deklaruojama pagal I priedą.
Kvestoriai tvarko antroje pastraipoje nurodytų deklaracijų registrą. Šis registras skelbiamas Parlamento interneto svetainėje. Kvestoriai tvirtina su šiomis deklaracijomis susijusią tvarką.
33
straipsnis
Nepriklausomi Parlamento nariai
1.
Jokiai frakcijai nepriklausantys Parlamento nariai turi savo sekretoriatą. Išsamią tvarką nustato Biuras, remdamasis generalinio sekretoriaus pasiūlymu.
2.
Biuras taip pat apibrėžia tokių Parlamento narių statusą ir parlamentines teises.
3.
Biuras taip pat nustato į Parlamento biudžetą įtrauktų asignavimų, skirtų padengti nepriklausomų Parlamento narių sekretoriato ir administracinės bazės išlaidas, suteikimo, įgyvendinimo ir audito taisykles.
34
straipsnis
Vietų pasiskirstymas posėdžių salėje
Pirmininkų sueiga nustato frakcijų, nepriklausomų Parlamento narių ir Europos Sąjungos institucijų atstovų vietas posėdžių salėje.
II
ANTRAŠTINĖ DALIS
TEISĖKŪROS, BIUDŽETO IR KITOS PROCEDŪROS
1
SKYRIUS
TEISĖKŪROS PROCEDŪROS: BENDROSIOS NUOSTATOS
35
straipsnis
Komisijos darbo programa
1.
Parlamentas dirba kartu su Komisija ir Taryba planuojant Europos Sąjungos veiklą teisėkūros srityje.
Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja ruošiant Komisijos darbo programą, kuri yra Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą, pagal abiejų institucijų sutartą ir šių Darbo tvarkos taisyklių priede
Žr. XIV priedą.
nurodytą darbo grafiką bei tvarką.
2.
Skubiais ir nenumatytais atvejais institucija savo iniciatyva ir pagal Sutartyse numatytas procedūras gali pasiūlyti įtraukti naują teisėkūros priemonę į siūlomą Komisijos darbo programą.
3.
Parlamento pirmininkas perduoda Parlamento priimtą rezoliuciją kitoms Europos Sąjungos teisėkūros procedūroje dalyvaujančioms institucijoms bei valstybių narių parlamentams.
Parlamento pirmininkas prašo Tarybos pateikti savo nuomonę dėl Komisijos darbo programos ir Parlamento rezoliucijos.
4.
Kai kuri nors institucija negali laikytis nustatyto darbo grafiko, ji apie tai informuoja kitas institucijas, pateikdama vėlavimo priežastis, ir pasiūlo naują darbo grafiką.
36
straipsnis
Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos nuostatų laikymasis
1.
Parlamentas, vykdamas visą savo veiklą, laikosi visų pagrindinių teisių, išdėstytų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje.
Parlamentas taip pat laikosi visų Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse įtvirtintų teisių ir principų.
2.
Kai už šį klausimą atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių mano, kad pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio teisės akto arba šio pasiūlymo dalys neatitinka teisių, nurodytų Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, šis klausimas jų prašymu perduodamas komitetui, atsakingam už chartijos aiškinimą. To komiteto nuomonė pridedama prie už šį klausimą atsakingo komiteto pranešimo.
37
straipsnis
Teisinio pagrindo patikrinimas
1.
Visų Komisijos pasiūlymų dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų ir kitų teisėkūros dokumentų pateikimo atveju už atitinkamą klausimą atsakingas komitetas pirmiausia patikrina teisinį pagrindą.
2.
Jei šis komitetas abejoja dėl teisinio pagrindo pagrįstumo ar tinkamumo, kas taip pat yra susiję su Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje numatyto kriterijaus patikrinimu, jis prašo už teisinius reikalus atsakingo komiteto nuomonės.
3.
Už teisinius reikalus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis patikrinti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų teisinį pagrindą. Tokiais atvejais jis deramai informuoja atsakingą komitetą.
4.
Jei už teisinius reikalus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti teisinio pagrindo pagrįstumą ar tinkamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui. Dėl šių išvadų Parlamentas balsuoja prieš balsuojant dėl pasiūlymo turinio.
5.
Plenarinio posėdžio metu pateikti pakeitimai dėl Komisijos pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto teisinio pagrindo, kurio pagrįstumo ar tinkamumo neginčijo atsakingas komitetas ar už teisinius reikalus atsakingas komitetas, yra nepriimtini.
6.
Jei Komisija nesutinka pakeisti savo pasiūlymo, kad jį suderintų su Parlamento patvirtintu teisiniu pagrindu, atsakingo už teisinius reikalus komiteto ar už atitinkamą klausimą atsakingo komiteto pranešėjas ar pirmininkas gali pasiūlyti atidėti balsavimą dėl pasiūlymo turinio iki kito posėdžio.
37a
straipsnis
Teisėkūros įgaliojimų delegavimas
1.
Kai nagrinėjamas pasiūlymas dėl teisės akto, kuriuo Komisijai deleguojami įgaliojimai, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnyje, Parlamentas atkreipia ypatingą dėmesį į delegavimo tikslus, turinį, taikymo sritį ir trukmę, taip pat į delegavimo sąlygas.
2.
Už atitinkamą sritį atsakingas komitetas bet kuriuo metu gali prašyti komiteto, atsakingo už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, pateikti savo nuomonę.
3.
Už Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti klausimus, susijusius su teisėkūros įgaliojimų delegavimu. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą sritį atsakingą komitetą.
38
straipsnis
Finansinio suderinamumo patikrinimas
1.
Jei pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio teisės akto sukelia finansinių padarinių, Parlamentas patikrina, ar numatyta pakankamai lėšų.
2.
Nepažeidžiant 43 straipsnio, atsakingas komitetas patikrina, ar bet koks Komisijos pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio teisės akto ar bet koks kitas teisėkūros dokumentas finansiniu požiūriu yra suderinamas su daugiamete finansine programa.
3.
Kai atsakingas komitetas keičia nagrinėjamam teisės aktui numatytas lėšas, jis prašo už biudžeto klausimus atsakingo komiteto nuomonės.
4.
Už biudžeto klausimus atsakingas komitetas gali taip pat ir savo iniciatyva imtis nagrinėti Komisijos pateiktų pasiūlymų dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų finansinį suderinamumą. Tuomet jis apie tai deramai informuoja už atitinkamą klausimą atsakingą komitetą.
5.
Jei už biudžeto klausimus atsakingas komitetas nusprendžia užginčyti šio pasiūlymo finansinį suderinamumą, jis pateikia savo išvadas Parlamentui, kuris jas teikia balsavimui.
6.
Finansiškai nesuderinamu paskelbtą teisės aktą Parlamentas gali priimti, tik jei yra biudžeto valdymo institucijų atitinkami sprendimai.
38a
straipsnis
Subsidiarumo principo laikymosi vertinimas
1.
Parlamentas, svarstydamas pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, atkreipia ypatingą dėmesį į tai, ar laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų.
2.
Už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingas komitetas gali nuspręsti teikti rekomendaciją komitetui, atsakingam už bet kokį pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto.
3.
Jei nacionalinis parlamentas atsiunčia Parlamento pirmininkui pagrįstą nuomonę pagal Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 3 straipsnį ir pagal Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnį, šis dokumentas perduodamas už šį klausimą atsakingajam komitetui, taip pat perduodamas susipažinti už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingam komitetui.
4.
Išskyrus skubius atvejus, nurodytus Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 4 straipsnyje, už šį klausimą atsakingas komitetas nerengia galutinio balsavimo prieš baigiantis Protokolo dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 6 straipsnyje numatytam aštuonių savaičių terminui.
5.
Jei pagrįstoms nuomonėms dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto neatitikimo subsidiarumo principui pritariama mažiausiai vienu trečdaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų arba, jeigu pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio teisės akto pateiktas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį, jai pritariama ketvirtadaliu nacionaliniams parlamentams skirtų balsų, Parlamentas nepriima sprendimo, kol pasiūlymo autorius nepraneša, ką ketina daryti.
6.
Kai įprastos teisėkūros procedūros metu pagrįstai nuomonei, kurioje teigiama, kad pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio teisės akto neatitinka subsidiarumo principo, pritariama bent paprastąja nacionaliniams parlamentams skirtų balsų dauguma, už šį klausimą atsakingas komitetas, apsvarstęs nacionalinių parlamentų ir Komisijos pateiktas pagrįstas nuomones ir išklausęs už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto nuomonę, gali rekomenduoti Parlamentui atmesti pasiūlymą remdamasis tuo, kad pažeidžiamas subsidiarumo principas, arba pateikti Parlamentui rekomendaciją, kurioje siūloma įtraukti pakeitimus dėl subsidiarumo principo laikymosi. Prie bet kokios šio pobūdžio rekomendacijos pridedama už subsidiarumo principo laikymosi priežiūrą atsakingo komiteto parengta nuomonė.
Rekomendacija pateikiama Parlamentui, kuris dėl jos diskutuoja ir balsuoja. Jei rekomendacija atmesti pasiūlymą patvirtinama balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta. Jei Parlamentas neatmeta pasiūlymo, procedūra tęsiama atsižvelgiant į visas Parlamento patvirtintas rekomendacijas.
39
straipsnis
Parlamento galimybė susipažinti su dokumentais ir informacijos jam teikimas
1.
Visos teisėkūros procedūros metu Parlamentas ir jo komitetai prašo suteikti galimybę susipažinti su visais dokumentais, susijusiais su Komisijos pasiūlymais dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų, tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir Taryba bei jos darbo grupės.
2.
Nagrinėdamas pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, atsakingas komitetas prašo Komisijos ir Tarybos reguliariai informuoti jį apie šio pasiūlymo nagrinėjimo eigą Taryboje ir jos darbo grupėse, o ypač apie galimus kompromisus, kurie iš esmės pakeistų pirminį pasiūlymą, arba apie autoriaus ketinimą atšaukti savo pasiūlymą.
40
straipsnis
Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose
Kai Taryba pakviečia Parlamentą dalyvauti Tarybos posėdyje, kuriame Taryba veikia kaip teisės aktų leidėjas, Parlamento pirmininkas paprašo atsakingo komiteto pirmininką, pranešėją ar kitą komiteto paskirtą Parlamento narį atstovauti Parlamentui.
41
straipsnis
Parlamentui Sutartimis suteiktos iniciatyvos teisės
Kai Sutartimis Parlamentui suteikta iniciatyvos teisė, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą savo iniciatyva.
Pranešime turi būti:
a)
pasiūlymas dėl rezoliucijos;
b)
jei reikia, sprendimo arba pasiūlymo projektas;
c)
aiškinamoji dalis, kurioje, jei reikia, pateikiama finansinė ataskaita.
Kai prieš priimdamas teisės aktą Parlamentas privalo gauti Tarybos patvirtinimą arba pritarimą ir Komisijos nuomonę arba pritarimą, Parlamentas gali, pranešėjui pasiūlius, po balsavimo dėl siūlomo teisės akto nuspręsti atidėti balsavimą dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos iki Taryba arba Komisija pateiks savo poziciją.
42
straipsnis
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatyta iniciatyva
1.
Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsniu Parlamentas, pagal Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį priimdamas rezoliuciją, parengtą atsakingo komiteto pranešimo savo iniciatyva pagrindu, gali prašyti Komisijos pateikti jam atitinkamą pasiūlymą dėl naujo teisės akto priėmimo ar dėl jau egzistuojančio teisės akto pakeitimo. Rezoliucija priimama visų Parlamento narių balsų dauguma galutiniame balsavime. Tuo pat metu Parlamentas gali nustatyti pasiūlymo pateikimo terminą.
2.
Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl Bendrijos teisės akto remdamasis Parlamento iniciatyvos teise, numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje.
3.
Pasiūlymas pateikiamas Parlamento pirmininkui, kuris perduoda jį svarstyti atsakingam komitetui. Prieš perduodant pasiūlymas išverčiamas į tas oficialias kalbas, kurias to komiteto pirmininkas mano esant būtinas trumpam svarstymui. Sprendimą dėl tolesnių veiksmų komitetas priima per tris mėnesius nuo pasiūlymo perdavimo ir išklausęs pasiūlymo autorių.
Jei komitetas nusprendžia pateikti pasiūlymą Parlamentui Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnyje numatyta tvarka, pasiūlymo autorius nurodomas pranešimo antraštėje.
4.
Parlamento rezoliucijoje nurodomas atitinkamas teisinis pagrindas, kartu pateikiamos išsamios rekomendacijos dėl prašomo pasiūlymo turinio. Pasiūlyme turi būti paisoma pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo.
5.
Jeigu pasiūlymas sukelia finansinių padarinių, Parlamentas nurodo, kaip gali būti užtikrinamas pakankamas finansinių lėšų kiekis.
6.
Atsakingas komitetas stebi kiekvieno pagal konkretų Parlamento prašymą pateikto pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto rengimo progresą.
43
straipsnis
Teisėkūros dokumentų nagrinėjimas
1.
Pasiūlymus dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų ar kitų teisėkūros dokumentų Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui.
Jei yra abejonių, Parlamento pirmininkas, prieš paskelbdamas Parlamente apie dokumento perdavimą atsakingam komitetui, gali pritaikyti 188 straipsnio 2 dalį.
Kai pasiūlymas yra įrašytas į Komisijos darbo programą, atsakingas komitetas gali nuspręsti paskirti pranešėją, kuris stebėtų parengiamąjį pasiūlymo etapą.
Tarybos konsultacijas ar Komisijos prašymus pateikti nuomonę Parlamento pirmininkas perduoda už atitinkamo pasiūlymo nagrinėjimą atsakingam komitetui.
Pasiūlymams dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų taikomos pirmąjį svarstymą reglamentuojančios 36–42, 53–59 ir 71 straipsnių nuostatos, nesvarbu, ar būtų reikalingas vienas, du ar trys svarstymai.
2.
Tarybos pozicijos perduodamos nagrinėti pirmojo svarstymo metu atsakingam komitetui.
Tarybos pozicijoms taikomos antrąjį svarstymą reglamentuojančios 61–66 ir 72 straipsnių nuostatos.
3.
Klausimas negali būti grąžintas komitetui po antrojo svarstymo vykstančios Parlamento ir Tarybos taikinimo procedūros metu.
Taikinimo procedūrai taikomos trečiąjį svarstymą reglamentuojančios 67, 68 ir 69 straipsnių nuostatos.
4.
Antrajam ir trečiajam svarstymams netaikomi 45, 46, 49 straipsniai, 55 straipsnio 1 ir 3 dalys, 56, 57 ir 175 straipsniai.
5.
Esant prieštaravimui tarp antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančių nuostatų ir kitų Darbo tvarkos taisyklių nuostatų, taikomos antrąjį ir trečiąjį svarstymus reglamentuojančios nuostatos.
44
straipsnis
Teisėkūros procedūros dėl valstybių narių pateiktų iniciatyvų
1.
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 76 straipsnį pateiktos valstybių narių iniciatyvos nagrinėjamos vadovaujantis šio straipsnio ir Darbo tvarkos taisyklių 36–39, 43 ir 55 straipsnių nuostatomis.
2.
Atsakingas komitetas gali pasiūlyti iniciatyvą pateikusių valstybių narių atstovams pristatyti iniciatyvą komitetui. Kartu su šiais atstovais gali dalyvauti Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovai.
3.
Prieš balsavimą atsakingas komitetas paklausia Komisijos, ar ji rengia nuomonę dėl iniciatyvos. Jeigu Komisijos atsakymas teigiamas, komitetas nepriima savo pranešimo, kol negauta Komisijos nuomonė.
4.
Kai Komisija ir (arba) valstybė narė vienu metu ar per trumpą laiką pateikia Parlamentui du ar daugiau pasiūlymų dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų dėl to paties dalyko, Parlamentas dėl jų parengia vieną pranešimą. Atsakingas komitetas jame nurodo, kuriam tekstui siūlo pakeitimus, o kitus tekstus mini teisėkūros rezoliucijoje.
2
SKYRIUS
PROCEDŪRA KOMITETE
45
straipsnis
Su teisėkūra susiję pranešimai
1.
Komiteto, kuriam perduotas nagrinėti pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, pirmininkas pasiūlo šiam komitetui, kokią procedūrą taikyti.
2.
Priėmus sprendimą dėl procedūros ir jei netaikomas 46 straipsnis, komitetas skiria už pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto atsakingą pranešėją iš tikrųjų ar iš nuolatinių pavaduojančių narių, nebent jis jau būtų paskirtas tvirtinant Komisijos darbo programą pagal 35 straipsnį.
3.
Komiteto pranešime turi būti:
a)
galimi pasiūlymo pakeitimų projektai, po kurių, jei reikalinga, pateikiami trumpi pagrindimai, už kuriuos atsako pranešėjas ir dėl kurių nėra balsuojama;
b)
teisėkūros rezoliucijos projektas pagal 55 straipsnio 2 dalies nuostatas;
c)
jei reikalinga, aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, pateikiama finansinė ataskaita dėl pranešimo finansinio poveikio ir jo suderinamumo su daugiamete finansine programa.
46
straipsnis
Supaprastinta procedūra
1.
Pasibaigus pirmoms diskusijoms dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad šiam pasiūlymui būtų pritarta be pakeitimų. Komiteto pirmininkas pateikia Parlamentui pranešimą, kuriame pritariama pasiūlymui, nebent tam prieštarautų viena dešimtoji komiteto narių. Taikoma 138 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalys.
2.
Kaip alternatyvą, komiteto pirmininkas gali pasiūlyti, kad jis pats arba pranešėjas parengtų komiteto diskusijas atspindinčius pakeitimus. Jei komitetas šį pasiūlymą priima, pakeitimai išsiunčiami komiteto nariams. Pranešimas laikomas priimtu, nebent jei per terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 21 diena nuo išsiuntimo dienos, ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių pareikštų prieštaravimus. Šiuo atveju, teisėkūros rezoliucijos projektas ir pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti be diskusijų, remiantis 138 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 bei 4 dalimis.
3.
Jei ne mažiau kaip viena dešimtoji komiteto narių tam prieštarauja, dėl pakeitimų balsuojama kito komiteto posėdžio metu.
4.
1 dalies pirmas ir antras sakinys, 2 dalies pirmas, antras ir trečias sakinys bei 3 dalis
mutatis mutandis
taikoma 49 straipsnyje reglamentuojamoms komiteto nuomonėms.
47
straipsnis
Su teisėkūra nesusiję pranešimai
1.
Rengiant su teisėkūra nesusijusį pranešimą, komitetas paskiria pranešėją iš tikrųjų ar nuolatinių pavaduojančių narių.
2.
Pranešėjas yra atsakingas už komiteto pranešimo parengimą ir jo pristatymą komiteto vardu plenarinio posėdžio metu.
3.
Komiteto pranešime turi būti:
a)
pasiūlymas dėl rezoliucijos;
b)
jei reikalinga, aiškinamoji dalis, kurioje, be kita ko, įvertinamas pranešimo finansinis poveikis ir jo suderinamumas su daugiamete finansine programa;
c)
visų pasiūlymų dėl rezoliucijų tekstai, kurie turi būti įtraukti pagal 120 straipsnio 4 dalį.
48
straipsnis
Pranešimai savo iniciatyva
1.
Jei komitetas ketina parengti pranešimą ir pateikti Parlamentui pasiūlymą dėl rezoliucijos jo kompetencijai priklausančiu klausimu, dėl kurio jam nebuvo pateiktas prašymas suteikti konsultaciją ar pateikti savo nuomonę pagal 188 straipsnio 1 dalį, jis turi gauti išankstinį Pirmininkų sueigos leidimą. Atsisakymas duoti leidimą visuomet turi būti pagrįstas. Jei pranešimas yra dėl Parlamento nario pasiūlymo, pateikto Darbo tvarkos taisyklių 42 straipsnio 2 dalies pagrindu, atsisakyti duoti leidimą galima tik tuo atveju, jei neįvykdytos Parlamento narių statuto 5 straipsnyje ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnyje numatytos sąlygos.
Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl pagal 1 dalį pateiktų prašymų leisti rengti pranešimus, remdamasi pačios sueigos patvirtintomis įgyvendinimo nuostatomis. Jei abejojama komiteto kompetencija parengti pranešimą, dėl kurio jis prašė leidimo, Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – tos sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei per nustatytą terminą Pirmininkų sueiga nepriima sprendimo, rekomendacija laikoma patvirtinta.
2.
Pranešimuose savo iniciatyva pateikiami pasiūlymai dėl rezoliucijų svarstomi Parlamente laikantis 139 straipsnyje nurodytos trumpo pristatymo tvarkos. Tokių pasiūlymų dėl rezoliucijų pakeitimai plenariniame posėdyje svarstomi tik tuo atveju, jeigu juos pateikia pranešėjas, siekdamas atsižvelgti į naują informaciją, arba ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių. Frakcijos gali pateikti alternatyvių pasiūlymų dėl rezoliucijų pagal 157 straipsnio 4 dalį. Ši dalis netaikoma, jei pranešimo tema atitinka esmines diskusijas plenariniame posėdyje, jei pranešimas parengtas pagal 41 arba 42 straipsnyje numatytą iniciatyvos teisę arba jei pranešimą pagal Pirmininkų sueigos nustatytus kriterijus galima laikyti strateginiu pranešimu
Žr. Pirmininkų sueigos sprendimą šiuo klausimu, pateikiamą Darbo tvarkos taisyklių XVIII priede.
.
3.
Jei pranešimo temai taikoma 41 straipsnyje nurodyta iniciatyvos teisė, suteikti leidimą galima atsisakyti tik tuo atveju, kai nesilaikoma Sutartyse nustatytų sąlygų.
4.
41 ir 42 straipsniuose numatytais atvejais Pirmininkų sueiga priima sprendimą per du mėnesius.
49
straipsnis
Komitetų nuomonės
1.
Kai komitetas, kuriam pirmiausia buvo perduotas klausimas, pageidauja sužinoti kito komiteto nuomonę tuo klausimu arba kai kitas komitetas pageidauja išsakyti savo nuomonę dėl komiteto, kuriam buvo perduotas klausimas, pranešimo, jie gali paprašyti Parlamento pirmininką, kad, remiantis 188 straipsnio 3 dalimi, vienas komitetas būtų paskirtas atsakingu komitetu ir kitas komitetas – nuomonę teikiančiu komitetu.
2.
Su teisėkūra susijusių dokumentų, nurodytų 43 straipsnio 1 dalyje, atveju, nuomonėje turi būti pateikti komitetui perduoto teksto pakeitimai, kuriuos gali lydėti trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus yra atsakingas jų autorius ir dėl jų nebalsuojama. Jei būtina, komitetas gali raštu pateikti trumpą pagrindimą dėl viso nuomonės teksto.
Jei tekstas nėra susijęs su teisėkūra, nuomonėje turi būti pateikiamos rekomendacijos atsakingo komiteto pasiūlymui dėl rezoliucijos.
Atsakingas komitetas šiuos pakeitimus ar rekomendacijas teikia balsuoti.
Nuomonėse aptariami tik nuomonę teikiančio komiteto kompetencijai priklausantys klausimai.
3.
Atsakingas komitetas nustato terminą, iki kurio nuomonę teikiantis komitetas turi ją pateikti, kad atsakingas komitetas galėtų į ją atsižvelgti. Atsakingas komitetas nedelsdamas praneša nuomonę teikiančiam komitetui apie bet kokius darbo grafiko pasikeitimus. Atsakingas komitetas nepateikia savo išvadų, kol nesibaigė šis terminas.
4.
Visos priimtos nuomonės yra pridedamos prie atsakingo komiteto pranešimo.
5.
Tik atsakingas komitetas gali pateikti pakeitimus plenarinio posėdžio metu.
6.
Nuomonę teikiančio komiteto pirmininkas ir referentas kviečiami dalyvauti atsakingo komiteto posėdžiuose su patariamojo balso teise, kai nagrinėjamas abiejų komitetų kompetencijai priklausantis klausimas.
50
straipsnis
Darbo su susijusiais komitetais procedūra
Kai, remiantis 188 straipsnio 2 dalimi arba 48 straipsniu, klausimas dėl kompetencijos perduodamas Pirmininkų sueigai ir Pirmininkų sueiga, remdamasi VII priedu, mano, kad klausimas beveik vienodai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, ar kad skirtingi klausimo aspektai priklauso dviejų ar daugiau komitetų kompetencijai, taikomas 49 straipsnis ir šios papildomos nuostatos:
-
darbo grafikas sudaromas bendru suinteresuotų komitetų susitarimu;
-
pranešėjas ir nuomonės referentai vienas kitą informuoja ir stengiasi susitarti dėl tekstų, kuriuos kiekvienas jų siūlo savo komitetui, taip pat dėl pozicijos pakeitimų atžvilgiu;
-
suinteresuoti komitetų pirmininkai, pranešėjai ir nuomonės referentai kartu nustato jų išimtinei arba bendrai kompetencijai priklausančias teksto dalis bei susitaria dėl tikslių bendradarbiavimo metodų. Jei nesutariama dėl kompetencijos ribų, vienam iš nesutariančių komitetų paprašius, klausimas pateikiamas Pirmininkų sueigai, kuri gali priimti sprendimą dėl atitinkamos kompetencijos arba nuspręsti, kad pagal 51 straipsnį taikoma bendrų komitetų posėdžių procedūra; 188 straipsnio 2 dalies antra pastraipa taikoma
mutatis
mutandis
;
-
atsakingas komitetas be balsavimo priima susijusio komiteto pakeitimus, kurie priklauso išimtinei susijusio komiteto kompetencijai. Jei atsakingas komitetas atmeta pakeitimus tais klausimais, kurie priklauso bendrai atsakingo komiteto ir susijusio komiteto kompetencijai, susijęs komitetas gali teikti tuos pakeitimus tiesiogiai Parlamentui;
-
jeigu dėl pasiūlymo vyksta taikinimo procedūra, Parlamento delegacijoje turi dalyvauti visų susijusių komitetų pranešėjai ir nuomonės referentai.
Šio straipsnio formuluotė nenustato jokių jo taikymo apribojimų. Su teisėkūra nesusijusių pranešimų pagal 48 straipsnio 1 dalį ir 119 straipsnio 1 ir 2 dalis atveju galima prašyti taikyti darbo su susijusiais komitetais procedūrą.
Šiame straipsnyje numatytos darbo su susijusiais komitetais procedūros negalima taikyti svarstant tarptautinį susitarimą pagal 90 straipsnį, kai taikoma 81 straipsnyje numatyta pritarimo procedūra.
Pirmininkų sueigos sprendimas taikyti darbo su susijusiais komitetais procedūrą taikomas visomis tos procedūros stadijomis.
„Atsakingo komiteto“ teises įgyvendina vadovaujantis komitetas. Įgyvendindamas šias teises, jis turi atsižvelgti į susijusio komiteto prerogatyvas, būtent į pareigą lojaliai bendradarbiauti sudarant darbo grafiką ir į susijusio komiteto teisę spręsti dėl pakeitimų, pateiktų Parlamentui, kurie priklauso išimtinei jo kompetencijai.
Tuo atveju, jei vadovaujantis komitetas neatsižvelgtų į susijusio komiteto prerogatyvas, jo priimti sprendimai galiotų, tačiau susijęs komitetas tuos pakeitimus galėtų tiesiogiai teikti Parlamentui pagal savo išimtinę kompetenciją.
51
straipsnis
Bendrų komitetų posėdžių procedūra
1.
Tuo atveju, kai Pirmininkų sueigai pagal 188 straipsnio 2 dalį pateikiamas klausimas dėl kompetencijos, ji gali nuspręsti taikyti bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą, jeigu:
-
pagal VII priedą klausimas neatsiejamai priklauso kelių komitetų kompetencijai ir
-
ji yra įsitikinusi, kad tas klausimas itin svarbus.
2.
Tokiu atveju atitinkami pranešėjai parengia vieną pranešimo projektą, kurį atitinkami komitetai svarsto ir dėl kurio balsuoja bendruose posėdžiuose, bendrai pirmininkaujant atitinkamų komitetų pirmininkams.
Visais procedūros etapais atitinkami komitetai atsakingo komiteto teisėmis gali naudotis tik veikdami kartu. Siekdami pasirengti posėdžiams ir balsavimui, atitinkami komitetai gali steigti darbo grupes.
3.
Per įprastos teisėkūros procedūros antrąjį svarstymą Tarybos pozicija nagrinėjama bendrame atitinkamų komitetų posėdyje, kuris, jeigu minėtųjų komitetų pirmininkai nesusitaria, vyksta pirmos Parlamento organų savaitės po to, kai Taryba pateikia Parlamentui savo poziciją, trečiadienį. Jeigu nesusitariama dėl kito posėdžio, jį sušaukia Komitetų pirmininkų sueigos pirmininkas. Dėl rekomendacijos antrajam svarstymui balsuojama bendrame posėdyje pagal bendrą projektą, kurį parengė atitinkamų komitetų pranešėjai arba, jeigu nėra bendro projekto, pagal pakeitimus, kuriuos pateikė atitinkami komitetai.
Per įprastos teisėkūros procedūros trečiąjį svarstymą atitinkamų komitetų pirmininkai ir pranešėjai pagal pareigas yra delegacijos Taikinimo komitete nariai.
Šis straipsnis gali būti taikomas procedūrai, kurios pabaigoje pateikiama rekomendacija, kurioje siūloma pagal 90 straipsnio 5 dalį ir 81 straipsnio 1 dalį pritarti arba nepritarti tarptautinio susitarimo sudarymui, jeigu laikomasi jame nustatytų sąlygų.
52
straipsnis
Pranešimų rengimas
1.
Už aiškinamąją dalį yra atsakingas pranešėjas; dėl jos nebalsuojama. Vis dėlto aiškinamoji dalis turi atitikti priimto pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstą ir komiteto pasiūlytus pakeitimus. Priešingu atveju, komiteto pirmininkas gali panaikinti aiškinamąją dalį.
2.
Pranešime pateikiami balsavimo dėl viso pranešimo rezultatai. Be to, jei balsavimo metu to prašo ne mažiau kaip viena trečioji dalyvaujančių narių, pranešime nurodoma, kaip balsavo kiekvienas narys.
3.
Jei komiteto nuomonė nėra vieninga, pranešime turi būti pateikta mažumos nuomonė. Balsavimo dėl viso teksto metu pateiktos mažumos nuomonės, jų autorių prašymu, gali būti įrašytos į ne daugiau kaip 200 žodžių rašytinį pareiškimą, pridedamą prie aiškinamosios dalies.
Komiteto pirmininkas sprendžia visus ginčus, kylančius dėl šių nuostatų taikymo.
4.
Komitetas, savo biuro siūlymu, gali nustatyti terminą, iki kurio pranešėjas turi jam pateikti pranešimo projektą. Šis terminas gali būti pratęstas arba gali būti paskirtas kitas pranešėjas.
5.
Praėjus šiam terminui komitetas gali pavesti savo pirmininkui paprašyti, kad komitetui perduotas klausimas būtų įrašytas į vieno iš ateinančių Parlamento posėdžių darbotvarkę. Šiuo atveju diskusijos gali vykti atitinkamo komiteto žodinio pranešimo pagrindu.
3
SKYRIUS
PIRMASIS SVARSTYMAS
Nagrinėjimo komitete etapas
53
straipsnis
Pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto keitimas
1.
Jeigu Komisija praneša Parlamentui arba atsakingas komitetas kokiu kitu būdu sužino, jog Komisija ketina keisti savo pasiūlymą, atsakingas komitetas sustabdo jo nagrinėjimą iki kol bus pateiktas naujas Komisijos pasiūlymas ar jo pakeitimai.
2.
Jei Taryba iš esmės pakeičia pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, taikomos 59 straipsnio nuostatos.
54
straipsnis
Komisijos ir Tarybos pozicija dėl pakeitimų
1.
Prieš galutinį balsavimą dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto atsakingas komitetas paprašo Komisijos išsakyti savo poziciją dėl visų komiteto priimtų pasiūlymo pakeitimų, o Tarybą – pateikti savo pastebėjimus.
2.
Jei Komisija negali to padaryti arba pareiškia, kad neketina pritarti visiems atsakingo komiteto priimtiems pakeitimams, komitetas gali atidėti galutinį balsavimą.
3.
Jei reikia, Komisijos pozicija įrašoma į pranešimą.
Svarstymo plenariniame posėdyje etapas
55
straipsnis
Pirmojo svarstymo pabaiga
1.
Atsakingo komiteto pagal 45 straipsnį parengto pranešimo pagrindu, Parlamentas svarsto pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto.
2.
Pirmiausia Parlamentas balsuoja dėl pasiūlymo, kurio pagrindu parengtas atsakingo komiteto pranešimas, pakeitimų, po to – dėl atitinkamai pakeisto ar ne pasiūlymo, vėliau – dėl teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų, galiausiai – dėl viso teisėkūros rezoliucijos projekto, kuriame Parlamentas nurodo, ar jis pritaria pasiūlymui dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, jį atmeta ar siūlo pakeitimus, bei išdėsto procedūrinius pavedimus.
Pirmasis svarstymas baigiasi priėmus teisėkūros rezoliucijos projektą. Jei Parlamentas teisėkūros rezoliucijos nepriima, pasiūlymas vėl perduodamas atsakingam komitetui.
Visi teisėkūros procedūros metu pateikti pranešimai turėtų atitikti 37, 43 ir 53 straipsnius. Visi komiteto pateikti su teisėkūra nesusiję pasiūlymai dėl rezoliucijų turėtų atitikti 48 ar 188 straipsniuose numatytas pateikimo procedūras.
3.
Pasiūlymo tekstą, kokį jį patvirtina Parlamentas, kartu su jį lydinčia rezoliucija Parlamento pirmininkas perduoda Tarybai ir Komisijai kaip Parlamento poziciją.
56
straipsnis
Komisijos pasiūlymo atmetimas
1.
Jei už Komisijos pasiūlymą nėra atiduodama balsų dauguma arba yra patvirtinamas pasiūlymas jį atmesti, kurį gali pateikti atsakingas komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas, prieš Parlamentui balsuojant dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, pasiūlo Komisijai atšaukti savo pasiūlymą
2.
Jei Komisija savo pasiūlymą atšaukia, Parlamento pirmininkas paskelbia, kad procedūra baigta, ir praneša apie tai Tarybai.
3.
Jei Komisija savo pasiūlymo neatšaukia, Parlamentas grąžina klausimą atsakingam komitetui, nebalsuodamas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto, nebent Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pirmininko ar pranešėjo, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymą, surengia balsavimą dėl teisėkūros rezoliucijos projekto.
Grąžinimo atveju atsakingas komitetas nusprendžia, kokią procedūrą taikyti, ir žodžiu ar raštu pateikia Parlamentui pranešimą per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.
Grąžinus klausimą komitetui pagal 3 dalį, vadovaujantis komitetas, prieš priimdamas sprendimą dėl procedūros, turi suteikti galimybę susijusiam komitetui pagal 50 straipsnį pasirinkti dėl pakeitimų, kurie priklauso jo išimtinei kompetencijai, ir visų pirma pasirinkti, kurie pakeitimai turi būti iš naujo pateikti Parlamentui.
3 dalies antroje pastraipoje numatytas terminas taikomas atsakingam komitetui pristatyti pranešimą žodžiu arba teikti raštu. Jis netaikomas Parlamentui nustatant tinkamą laiką tęsti tos procedūros svarstymą.
4.
Jei atsakingas komitetas negali spėti atlikti darbo iki nurodyto termino pabaigos, jis prašo grąžinti klausimą nagrinėti komitetui pagal 175 straipsnio 1 dalį. Jei reikia, Parlamentas, remdamasis 175 straipsnio 5 dalimi, gali nustatyti kitą terminą. Jei komiteto prašymas nėra patenkinamas, Parlamentas balsuoja dėl teisėkūros rezoliucijos projekto.
57
straipsnis
Komisijos pasiūlymo pakeitimų priėmimas
1.
Kai pritariama visam Komisijos pasiūlymui su priimtais pakeitimais, balsavimas dėl teisėkūros rezoliucijos projekto atidedamas tol, kol Komisija pateiks savo poziciją dėl kiekvieno Parlamento pakeitimo.
Jei Komisija negali padaryti tokio pareiškimo pasibaigus Parlamento balsavimui dėl jos pasiūlymo, ji praneša Parlamento pirmininkui ar atsakingam komitetui, kada galės tai padaryti. Tada pasiūlymas įrašomas į artimiausios mėnesinės sesijos darbotvarkės projektą.
2.
Jei Komisija praneša, kad neketina priimti visų Parlamento pakeitimų, atsakingo komiteto pranešėjas ar, jei jis negali, šio komiteto pirmininkas pateikia Parlamentui oficialų pasiūlymą, ar teikti teisėkūros rezoliucijos projektą balsuoti. Prieš pateikdamas oficialų pasiūlymą, atsakingo komiteto pranešėjas ar pirmininkas gali paprašyti Parlamento pirmininką sustabdyti šio klausimo svarstymą.
Jei Parlamentas nusprendžia balsavimą atidėti, klausimas grąžinamas iš naujo nagrinėti atsakingam komitetui.
Šiuo atveju atsakingas komitetas vėl pateikia Parlamentui pranešimą žodžiu arba raštu per Parlamento nustatytą terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip du mėnesiai.
Jei atsakingas komitetas negali to padaryti laiku, taikoma 56 straipsnio 4 dalyje numatyta procedūra.
Šiame etape priimtini tik tie pakeitimai, kurie pateikti atsakingo komiteto ir kuriais siekiama kompromiso su Komisija.
3.
Taikant šio straipsnio 2 dalį, iš kitų Parlamento narių neatimama galimybė pateikti prašymą perduoti klausimą nagrinėti komitetui, remiantis 175 straipsniu.
Komitetas, kuriam pakartotinai grąžinamas klausimas, remiantis šio straipsnio 2 dalimi, turi, pagal šio grąžinimo tvarką, per nustatytą terminą pateikti pranešimą ir, jei reikia, pakeitimus, kuriais būtų siekiama kompromiso tarp Parlamento ir Komisijos, bet neturi pakartotinai nagrinėti visų Parlamento patvirtintų nuostatų.
Tačiau šiais atvejais, dėl klausimo grąžinimo komitetui sustabdomojo pobūdžio, komitetas turi didesnę veiksmų laisvę ir gali, kai ieškant kompromiso mano esant reikalinga, pasiūlyti grįžti prie nuostatų, už kurias jau buvo teigiamai balsuota plenarinio posėdžio metu.
Tokiais atvejais, atsižvelgiant į tai, kad priimtini tik tie komiteto pakeitimai, kuriais siekiama kompromiso, taip pat norint išsaugoti Parlamento suverenumą, šio straipsnio 2 dalyje minėtame pranešime turi būti aiškiai nurodyta, kurios iš jau patvirtintų nuostatų netektų galios, jei būtų priimtas vienas ar daugiau siūlomų pakeitimų.
Tolesni veiksmai
58
straipsnis
Tolesni veiksmai Parlamentui pateikus poziciją
1.
Parlamentui priėmus poziciją dėl Komisijos pasiūlymo, atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas seka tolesnę procedūrą, kurios metu Taryba priima pasiūlymą, kad įsitikintų, jog Taryba ir Komisija laikosi Parlamentui duotų įsipareigojimų dėl Parlamento pozicijos.
2.
Atsakingas komitetas gali pakviesti Komisiją ir Tarybą kartu nagrinėti klausimą.
3.
Remdamasis šiuo straipsniu, atsakingas komitetas bet kuriuo šios procedūros metu, jei mano esant reikalinga, gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas Parlamentui:
-
paraginti Komisiją atšaukti savo pasiūlymą,
-
prašyti Komisijos arba Tarybos grąžinti klausimą Parlamentui pakartotinai svarstyti, remiantis 59 straipsnio nuostatomis, arba paprašyti Komisijos pateikti naują pasiūlymą, arba
-
nuspręsti imtis kitų, jo manymu, reikalingų priemonių.
Šis pasiūlymas įrašomas į mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai komitetas priima sprendimą, darbotvarkės projektą.
59
straipsnis
Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui
Įprasta teisėkūros procedūra
1.
Atsakingo komiteto reikalavimu, Parlamento pirmininkas prašo Komisijos iš naujo pateikti pasiūlymą Parlamentui:
-
jei Parlamentui priėmus savo poziciją Komisija atšaukia savo pradinį pasiūlymą, ketindama jį pakeisti kitu tekstu, išskyrus tuos atvejus, kai pasiūlymas atšaukiamas norint atsižvelgti į Parlamento poziciją,
-
jei Komisija keičia ar ketina keisti savo pradinį pasiūlymą iš esmės, išskyrus tuos atvejus, kai tai daroma norint atsižvelgti į Parlamento poziciją,
-
jei laikui einant ar pasikeitus aplinkybėms pasiūlyme nagrinėjamos problemos pobūdis iš esmės pasikeičia arba
-
jei Parlamentui priėmus savo poziciją įvyko nauji Parlamento rinkimai ir to pageidauja Pirmininkų sueiga.
2.
Atsakingo komiteto reikalavimu, Parlamentas prašo Tarybos iš naujo pateikti Komisijos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį pateiktą pasiūlymą, jei Taryba ketina keisti šio pasiūlymo teisinį pagrindą taip, kad nebebūtų taikoma įprasta teisėkūros procedūra.
Kitos procedūros
3.
Atsakingo komiteto prašymu, Parlamento pirmininkas paragina Tarybą iš naujo konsultuotis su Parlamentu tokiomis pačiomis aplinkybėmis ir tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip nurodyta šio straipsnio 1 dalyje, taip pat tais atvejais, kai Taryba iš esmės keičia ar ketina keisti pasiūlymą, dėl kurio Parlamentas yra pateikęs savo nuomonę, išskyrus tuos atvejus, kai šis keitimas daromas norint įtraukti Parlamento pakeitimus.
4.
Parlamento pirmininkas taip pat prašo iš naujo Parlamentui pateikti pasiūlymą dėl teisės akto šiame straipsnyje numatytomis aplinkybėmis, jei Parlamentas taip nusprendžia pasiūlius frakcijai ar ne mažiau kaip keturiasdešimčiai Parlamento narių.
60
straipsnis
(Išbraukta)
4
SKYRIUS
ANTRASIS SVARSTYMAS
Nagrinėjimo komitete etapas
61
straipsnis
Pranešimas apie Tarybos poziciją
1.
Laikoma, kad apie Tarybos poziciją pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnį Parlamentui pranešama, kai Parlamento pirmininkas ją paskelbia plenarinio posėdžio metu. Parlamento pirmininkas ją paskelbia, gavęs tinkamai į visas oficialiąsias Europos Sąjungos kalbas išverstus dokumentus, kuriuose yra pozicija, Tarybos posėdžio tvirtinant poziciją protokole įrašytas deklaracijas, taip pat motyvus, paskatinusius Tarybą tvirtinti poziciją, bei Komisijos poziciją. Parlamento pirmininkas apie tai praneša mėnesinės sesijos, vykstančios po to, kai buvo gauti dokumentai, metu.
Prieš paskelbdamas Tarybos poziciją, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku ir (arba) pranešėju, įsitikina, kad gautas tekstas iš tikrųjų yra pirmuoju svarstymu priimta Tarybos pozicija ir nėra jokių 59 straipsnyje numatytų aplinkybių. Priešingu atveju, Parlamento pirmininkas kartu su atsakingu komitetu ir, jei įmanoma, su Taryba ieško tinkamo sprendimo.
2.
Šių pateiktų dokumentų sąrašas yra skelbiamas Parlamento posėdžio protokole, kartu nurodant atsakingo komiteto pavadinimą.
62
straipsnis
Terminų pratęsimas
1.
Atsakingo komiteto pirmininkui prašant pratęsti antrajam svarstymui numatytus terminus ar Parlamento delegacijai taikinimo komitete prašant pratęsti taikinimui numatytus terminus, Parlamento pirmininkas šiuos terminus pratęsia, remdamasis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalimi.
2.
Parlamento pirmininkas praneša Parlamentui apie terminų pratęsimą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 14 dalį, Parlamento arba Tarybos iniciatyva.
63
straipsnis
Tarybos pozicijos perdavimas atsakingam komitetui ir nagrinėjimo atsakingame komitete procedūra
1.
Kai Tarybos pozicija pateikiama Parlamentui, remiantis 61 straipsnio 1 dalimi, laikoma, kad ji yra automatiškai perduota nagrinėti atsakingam komitetui ir kitiems komitetams, kurių nuomonės prašyta pirmojo svarstymo metu.
2.
Tarybos pozicija įrašoma pirmuoju punktu į pirmo po jos paskelbimo atsakingo komiteto posėdžio darbotvarkę. Tarybai gali būti pasiūlyta pristatyti savo poziciją.
3.
Pranešėjas antrojo svarstymo metu yra tas pats kaip ir pirmojo svarstymo metu, nebent būtų nuspręsta kitaip.
4.
Atsakingo komiteto procedūroms taikomos antrąjį Parlamento svarstymą reglamentuojančios 66 straipsnio 2, 3 ir 5 dalių nuostatos. Tik šio komiteto tikrieji nariai ar nuolatiniai juos pavaduojantys nariai gali teikti pakeitimus ir pasiūlymus atmesti poziciją. Komitetas priima sprendimus balsavusiųjų dauguma.
5.
Prieš balsuodamas, komitetas gali prašyti komiteto pirmininko ir pranešėjo nagrinėti komitete pateiktus pakeitimus kartu su Tarybos pirmininku ar jo atstovu bei su atitinkamu dalyvaujančiu Komisijos nariu. Pasibaigus šiam nagrinėjimui, pranešėjas gali pateikti kompromisinius pakeitimus.
6.
Atsakingas komitetas pateikia rekomendaciją antrajam svarstymui, siūlydamas pritarti Tarybos priimtai pozicijai, ją iš dalies pakeisti ar atmesti. Rekomendacijoje pateikiamas trumpas siūlomo sprendimo pagrindimas.
Svarstymo plenariniame posėdyje etapas
64
straipsnis
Antrojo svarstymo pabaiga
1.
Tarybos pozicija ir, jei pateikta, atsakingo komiteto rekomendacija antrajam svarstymui automatiškai įrašomos į mėnesinės sesijos, kurios trečiadienis eina prieš ir yra arčiausiai trijų mėnesių termino pabaigos ar, jei terminas buvo pratęstas, remiantis 62 straipsniu, keturių mėnesių termino pabaigos, darbotvarkės projektą, nebent šis klausimas buvo svarstytas ankstesnės mėnesinės sesijos metu.
Parlamento komitetų rekomendacijos antrajam svarstymui prilygsta aiškinamajai daliai, kurioje komitetas pagrindžia savo poziciją Tarybos pozicijos atžvilgiu. Dėl šių tekstų nebalsuojama.
2.
Antrasis svarstymas baigiasi, kai Parlamentas iki Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnyje numatyto termino ir, atsižvelgdamas į šio straipsnio nuostatas, pritaria Tarybos pozicijai, ją atmeta ar iš dalies pakeičia.
65
straipsnis
Tarybos pozicijos atmetimas
1.
Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu iki Parlamento pirmininko nurodytos datos pateikti pasiūlymą atmesti Tarybos poziciją. Kad toks pasiūlymas būtų priimtas, reikalinga visų Parlamento narių balsų dauguma. Dėl pasiūlymo atmesti poziciją balsuojama prieš balsavimą dėl jos pakeitimų.
2.
Net ir tuo atveju, jei balsavimo metu Parlamentas nepritaria pasiūlymui atmesti Tarybos poziciją, jis gali, pasibaigus balsavimui dėl pakeitimų ir išklausius Komisijos pareiškimą, padarytą remiantis 66 straipsnio 5 dalimi, pranešėjo siūlymu apsvarstyti naują pasiūlymą atmesti poziciją.
3.
Jei Tarybos pozicija atmetama, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu praneša, kad teisėkūros procedūra baigta.
66
straipsnis
Tarybos pozicijos pakeitimai
1.
Atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti svarstyti plenariniame posėdyje pakeitimus dėl Tarybos pozicijos.
2.
Priimtini tik tie Tarybos pozicijos pakeitimai, kurie atitinka 156 ir 157 straipsnių nuostatas ir kuriais siekiama:
a)
visiškai ar iš dalies atkurti Parlamento pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją;
b)
kompromiso tarp Tarybos ir Parlamento;
c)
iš dalies pakeisti Tarybos pozicijos teksto dalį, kuri nebuvo įtraukta į pirmojo svarstymo metu pateiktą pasiūlymą ar kurios turinys skyrėsi nuo pirmojo svarstymo metu pateikto pasiūlymo turinio ir kuri neturi įtakos teksto esmei, kaip apibrėžta 59 straipsnyje, ar
d)
atsižvelgti į po pirmojo svarstymo atsiradusį naują faktą ar naują teisinę situaciją.
Parlamento pirmininko sprendimas dėl pakeitimų priimtinumo ar nepriimtinumo yra neginčijamas.
3.
Jei po pirmojo svarstymo įvyko nauji rinkimai, bet nebuvo pritaikytas 59 straipsnis, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti netaikyti apribojimų dėl pakeitimų priimtinumo, numatytų šio straipsnio 2 dalyje.
4.
Pakeitimai priimami tik visų Parlamento narių balsų dauguma.
5.
Prieš balsuojant dėl pakeitimų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti Komisijos pateikti savo poziciją ir Tarybos – išsakyti pastabas.
5
SKYRIUS
TREČIASIS SVARSTYMAS
Taikinimas
67
straipsnis
Taikinimo komiteto sušaukimas
Kai Taryba informuoja Parlamentą, jog ji negali pritarti visiems Parlamento padarytiems Tarybos pozicijos pakeitimams, Parlamento pirmininkas su Taryba susitaria dėl Taikinimo komiteto pirmo posėdžio datos ir vietos. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 10 dalyje numatytas šešių savaičių terminas arba, jį pratęsus, aštuonių savaičių terminas pradedamas skaičiuoti nuo pirmo Taikinimo komiteto posėdžio datos.
68
straipsnis
Delegacija Taikinimo komitete
1.
Parlamento delegacijos Taikinimo komitete narių skaičius yra lygus Tarybos delegacijos narių skaičiui.
2.
Delegacijos sudėtis politiniu atžvilgiu atitinka Parlamento narių pasiskirstymą į frakcijas. Pirmininkų sueiga nustato, koks turi būti tikslus kiekvienos frakcijos narių skaičius delegacijoje.
3.
Kiekvienam taikinimo atvejui narius į delegaciją skiria frakcijos, pageidautina, iš komitetų, susijusių su nagrinėjamu klausimu, išskyrus tris nuolatinius dvylikai mėnesių visoms delegacijoms skiriamus narius. Šie trys nuolatiniai nariai yra skiriami frakcijų iš Parlamento pirmininko pavaduotojų ir atstovauja ne mažiau kaip dviem skirtingoms frakcijoms. Atsakingo komiteto pirmininkas ir pranešėjas visais atvejais yra tokios delegacijos nariai.
4.
Delegacijoje atstovaujamos frakcijos skiria pavaduojančius narius.
5.
Frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai, kuriems neatstovaujama delegacijoje, gali siųsti po vieną atstovą į visus parengiamuosius delegacijos vidaus posėdžius.
6.
Delegacijai vadovauja Parlamento pirmininkas arba vienas iš trijų nuolatinių narių.
7.
Delegacija priima sprendimus savo narių balsų dauguma. Jos svarstymai nėra vieši.
Pirmininkų sueiga nustato išsamias procedūrines delegacijos Taikinimo komitete darbo gaires.
8.
Taikinimo rezultatus delegacija praneša Parlamentui.
Svarstymo plenariniame posėdyje etapas
69
straipsnis
Bendras tekstas
1.
Taikinimo komitetui susitarus dėl bendro teksto, klausimas įrašomas į Parlamento plenarinio posėdžio, turinčio vykti per šešias savaites arba, jei buvo pratęstas terminas, per aštuonias savaites nuo datos, kai Taikinimo komitetas patvirtino bendrą tekstą, darbotvarkę.
2.
Delegacijos pirmininkas ar kitas delegacijos Taikinimo komitete paskirtas narys perskaito pareiškimą dėl bendro teksto, prie kurio pridedamas pranešimas.
3.
Pakeitimai bendram tekstui negali būti teikiami.
4.
Balsuojama dėl viso bendro teksto vieną kartą. Jis patvirtinamas, jei surenka balsavusių Parlamento narių balsų daugumą.
5.
Jeigu Taikinimo komitetas nesusitaria dėl bendro teksto, Parlamento delegacijos Taikinimo komitete pirmininkas ar kitas paskirtas šios delegacijos narys perskaito pranešimą. Po jo vyksta diskusijos.
6
SKYRIUS
TEISĖKŪROS PROCEDŪROS PABAIGA
70
straipsnis
Tarpinstitucinės derybos teisėkūros procedūrų metu
1.
Derybos su kitomis institucijomis, siekiant susitarti teisėkūros procedūros metu, vedamos atsižvelgiant į Derybų įprastos teisėkūros procedūros metu elgesio kodeksą
Žr. XXI priedą.
.
2.
Prieš pradėdamas tokias derybas, atsakingas komitetas iš esmės turėtų priimti sprendimą savo narių balsų dauguma ir patvirtinti įgaliojimus, gaires arba prioritetus.
3.
Jeigu per derybas pasiekiamas kompromisas su Taryba po to, kai komitetas patvirtina pranešimą, bet kokiu atveju prieš balsuojant plenariniame posėdyje iš naujo konsultuojamasi su komitetu.
71
straipsnis
Sutarimas per pirmąjį svarstymą
Jei, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 249 straipsnio 4 dalimi, Taryba praneša Parlamentui, kad pritaria Parlamento pozicijai, atliekama galutinė teksto peržiūra pagal 180 straipsnį ir Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad pasiūlymas yra priimtas ta redakcija, kuri atitinka Parlamento poziciją.
72
straipsnis
Sutarimas per antrąjį svarstymą
Jei iki nustatyto termino pabaigos, kai pagal 65 ir 66 straipsnius galima teikti pakeitimus ir balsuoti dėl jų ar pasiūlyti atmesti Tarybos poziciją, nepriimamas joks pasiūlymas atmesti šią poziciją nei joks jos pakeitimas, Parlamento pirmininkas plenarinio posėdžio metu paskelbia, kad siūlomas teisės aktas yra galutinai priimtas. Kartu su Tarybos pirmininku jis pasirašo siūlomą teisės aktą ir pasirūpina, kad šis aktas būtų paskelbtas
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
74 straipsnyje numatyta tvarka.
73
straipsnis
Įstatymo galią turinčių teisės aktų rengimo reikalavimai
1.
Pagal įprastą teisėkūros procedūrą Parlamento kartu su Taryba priimtuose teisės aktuose turi būti nurodyta akto rūšis, registracijos eilės numeris, priėmimo data ir dalykas.
2.
Parlamento kartu su Taryba priimtuose aktuose turi būti:
a)
formuluotė „Europos Parlamentas ir Europos Sąjungos Taryba“;
b)
nuorodos į nuostatas, kuriomis remiantis buvo priimtas teisės aktas, pradedant žodžiais „atsižvelgdami į“;
c)
nuorodos į pateiktus pasiūlymus, gautas nuomones ir suteiktas konsultacijas;
d)
nurodomi teisės akto priėmimo motyvai, pradedant žodžiu „Kadangi“;
e)
formuluotė „priėmė šį reglamentą“ ar „priėmė šią direktyvą“, ar „priėmė šį sprendimą“ arba „nusprendė“, po kurios išdėstoma pagrindinė teisės akto dalis.
3.
Teisės aktai yra padalyti į straipsnius, jei reikia, suskirstyti į skyrius ir skirsnius.
4.
Paskutiniame teisės akto straipsnyje nurodoma teisės akto įsigaliojimo data tuo atveju, jei ji yra ankstesnė ar vėlesnė negu dvidešimtoji diena po teisės akto paskelbimo.
5.
Po paskutinio teisės akto straipsnio pateikiama:
-
atitinkama formuluotė dėl teisės akto taikymo, remiantis atitinkamomis Sutarčių nuostatomis;
-
formuluotė „Priimta ...“ nurodant datą, kada buvo priimtas teisės aktas;
-
formuluotė „Europos Parlamento vardu Pirmininkas“, „Tarybos vardu Pirmininkas“ su nurodytu Europos Parlamento pirmininko vardu ir pavarde ir tuo metu, kai buvo priimtas teisės aktas, Tarybos pirmininko pareigas einančio asmens vardu ir pavarde.
74
straipsnis
Priimtų teisės aktų pasirašymas
Atlikus priimto teksto galutinę peržiūrą pagal 180 straipsnį ir įsitikinus, kad visos procedūros tinkamai atliktos, teisės aktus, priimtus pagal įprastą teisėkūros procedūrą, pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, o Parlamento ir Tarybos generaliniai sekretoriai juos paskelbia
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
6a
SKYRIUS
KONSTITUCINIAI KLAUSIMAI
74a
straipsnis
Įprasta Sutarties peržiūra
1.
Vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 41 ir 48 straipsniais, atsakingas komitetas gali pateikti Parlamentui pranešimą, kuriame pateikiami pasiūlymai Tarybai dėl Sutarčių keitimo.
2.
Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 3 dalį konsultuojamasi su Europos Parlamentu dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo dėl Sutarčių pakeitimų svarstymo, klausimo svarstymas perduodamas atsakingam komitetui. Šis komitetas parengia pranešimą, kuriame yra šios dalys:
-
pasiūlymas dėl rezoliucijos, kuriame nurodoma, ar Parlamentas pritaria siūlomam sprendimui, ar jį atmeta, ir kuriame gali būti pateikiama pasiūlymų, su kuriais turėtų būti susipažįstama konvente arba valstybių narių vyriausybių atstovų konferencijoje;
-
prireikus, aiškinamoji dalis.
3.
Jei Europos Vadovų Taryba nusprendžia sušaukti konventą, Parlamentas skiria savo atstovus, remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu.
Parlamento delegacija išsirenka vadovą ir kandidatus į visų konvento iniciatyvinių grupių ar biuro narius.
4.
Jei Europos Vadovų Taryba prašo Parlamento duoti pritarimą sprendimui nesušaukti konvento, kuriame būtų nagrinėjami siūlomi Sutarčių pakeitimai, šis klausimas pagal Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį perduodamas atsakingam komitetui.
74b
straipsnis
Supaprastinta Sutarties peržiūra
1.
Vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 41 ir 48 straipsniais, atsakingas komitetas, laikydamasis Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pateikti Parlamentui pranešimą, kuriame Europos Vadovų Tarybai pateikiami pasiūlymai dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies visų ar kai kurių nuostatų pakeitimo.
2.
Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnio 6 dalį konsultuojamasi su Parlamentu dėl pasiūlymo dėl Europos Vadovų Tarybos sprendimo iš dalies pakeisti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiąją dalį,
mutatis mutandis
taikoma Darbo tvarkos taisyklių 74a straipsnio 2 dalis. Tokiu atveju į pasiūlymą dėl rezoliucijos gali būti įrašyti pasiūlymai iš dalies pakeisti tik Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo trečiosios dalies nuostatas.
74c
straipsnis
Stojimo sutartys
1.
Visi Europos valstybių prašymai tapti Europos Sąjungos nare perduodami nagrinėti atsakingam komitetui.
2.
Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali nuspręsti paprašyti Komisijos ir Tarybos sudalyvauti diskusijose prieš pradedant derybas su prašymą pateikusia valstybe.
3.
Derybų metu Komisija ir Taryba reguliariai, išsamiai ir, jei reikia, slaptai informuoja atsakingą komitetą apie derybų eigą.
4.
Bet kuriame derybų etape Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, gali patvirtinti rekomendacijas ir pareikalauti, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant stojimo į Europos Sąjungą sutartį su prašymą pateikusia valstybe.
5.
Deryboms pasibaigus, bet dar nepasirašius jokio susitarimo, susitarimo projektas pateikiamas Parlamentui duoti pritarimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnį.
74d
straipsnis
Išstojimas iš Sąjungos
Jei valstybė narė nusprendžia išstoti iš Sąjungos pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį, šis klausimas perduodamas atsakingam komitetui. Darbo tvarkos taisyklių 74c straipsnis taikomas
mutatis mutandis
. Parlamentas balsavusiųjų dauguma priima sprendimą, ar duoti pritarimą susitarimui dėl išstojimo.
74e
straipsnis
Valstybės narės padarytas pagrindinių principų pažeidimas
1.
Parlamentas, gavęs specialųjį atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 41 ir 48 straipsnius, gali:
a)
balsuoti dėl pagrįsto pasiūlymo, kuriuo Taryba kviečiama veikti, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalimi;
b)
balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Komisija ar valstybės narės kviečiamos pateikti pasiūlymą, remiantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 2 dalimi;
c)
balsuoti dėl pasiūlymo, kuriuo Taryba raginama veikti pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 3 dalį arba atitinkamai pagal 7 straipsnio 4 dalį.
2.
Visi Tarybos prašymai duoti pritarimą dėl pasiūlymo, pateikto pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 ir 2 dalis, kartu su atitinkamos valstybės narės pastabomis paskelbiami Parlamentui ir vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsniu perduodami atsakingam komitetui. Parlamentas priima sprendimą atsižvelgdamas į atsakingo komiteto pasiūlymą, išskyrus skubos ir kitaip pateisinamus atvejus.
3.
Sprendimams pagal 1 ir 2 dalis priimti būtina dviejų trečdalių balsavusiųjų, kurie sudaro visų Parlamento narių daugumą, balsų dauguma.
4.
Pirmininkų sueigai davus leidimą, atsakingas komitetas gali pateikti lydintį pasiūlymą dėl rezoliucijos. Šiame pasiūlyme dėl rezoliucijos išdėstoma Parlamento nuomonė dėl šiurkščių valstybės narės padarytų pažeidimų, dėl jai taikytinų sankcijų ir dėl jų keitimo ar atšaukimo.
5.
Atsakingas komitetas užtikrina, kad Parlamentas būtų išsamiai informuojamas arba, jei būtina, su juo būtų konsultuojamasi dėl tolesnių veiksmų po to, kai Parlamentas pagal 3 dalies nuostatas davė savo pritarimą. Tarybos prašoma pranešti apie tolesnius veiksmus. Parlamentas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto pasiūlymą, parengtą gavus Pirmininkų sueigos leidimą, gali patvirtinti Tarybai skirtas rekomendacijas.
74f
straipsnis
Parlamento sudėtis
Deramu laiku iki Parlamento kadencijos pabaigos Parlamentas, gavęs atsakingo komiteto pranešimą, parengtą pagal Darbo tvarkos taisyklių 41 straipsnį, gali pateikti pasiūlymą pakeisti savo sudėtį. Europos Vadovų Tarybos sprendimo projektas, kuriame nustatoma Parlamento sudėtis, nagrinėjamas vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsniu.
74g
straipsnis
Tvirtesnis valstybių narių bendradarbiavimas
1.
Prašymus pradėti tvirtesnį valstybių narių bendradarbiavimą pagal Europos Sąjungos sutarties 20 straipsnį Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui. Esant reikalui, taikomi šių Darbo tvarkos taisyklių 37, 38, 39, 43, 53–59 ir 81 straipsniai.
2.
Atsakingas komitetas patikrina atitiktį Europos Sąjungos sutarties 20 straipsniui ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 326–334 straipsniams.
3.
Pagal tvirtesnį bendradarbiavimą siūlomus vėlesnius aktus Parlamentas nagrinėja pagal tas pačias procedūras, kaip ir nesant tvirtesnio bendradarbiavimo. Taikomas 43 straipsnis.
7
SKYRIUS
BIUDŽETO PROCEDŪROS
75
straipsnis
Daugiametė finansinė programa
Kai Taryba prašo Parlamento pritarti reglamentui, kuriuo nustatoma daugiametė finansinė programa, šis klausimas perduodamas atsakingam komitetui, vadovaujantis procedūra, išdėstyta Darbo tvarkos taisyklių 81 straipsnyje. Siekiant Parlamento pritarimo būtina gauti visų jo narių balsų daugumą.
75a
straipsnis
Darbo dokumentai
1.
Parlamento nariams turi būti prieinami šie dokumentai:
a)
Komisijos pateiktas biudžeto projektas;
b)
Tarybos svarstymų dėl biudžeto projekto santrauka;
c)
Tarybos pozicija dėl biudžeto projekto, parengta atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 3 dalį;
d)
sprendimo, kuriame numatoma taikyti laikiną dvyliktųjų biudžeto dalių sistemą, kaip numatyta pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 315 straipsnį, projektas;
2.
Šie dokumentai perduodami atsakingam komitetui. Bet kuris suinteresuotas komitetas gali pateikti savo nuomonę.
3.
Jei kiti komitetai nori pateikti nuomones, Parlamento pirmininkas nustato terminą, per kurį jos turi būti pateiktos atsakingam komitetui.
75b
straipsnis
Biudžeto projekto svarstymas. Pirmasis svarstymas
1.
Laikydamasis toliau išdėstytų sąlygų, bet kuris Parlamento narys gali pateikti ir pristatyti biudžeto projekto pakeitimų projektus.
2.
Pakeitimų projektai priimtini tik tuo atveju, jei jie pateikiami raštu ir yra pasirašyti ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių arba pateikiami frakcijos ar komiteto vardu ir nurodoma biudžeto eilutė, kuriai jie taikomi, bei išlaikomas išlaidų ir pajamų balansas. Į pakeitimų projektus įtraukiama visa svarbi informacija, kurią reikėtų įtraukti į atitinkamos biudžeto eilutės pastabas.
Prie visų biudžeto pakeitimų projektų turi būti pridedami rašytiniai paaiškinimai.
3.
Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų projektų pateikimo terminą.
4.
Atsakingas komitetas pateikia nuomonę dėl pateiktų tekstų prieš juos svarstant Parlamente.
Dėl pakeitimų projektų, kuriuos atmetė atsakingas komitetas, Parlamentas nebalsuoja, išskyrus atvejus, kai to raštu prašo komitetas arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių, iki termino, kurį nustato Parlamento pirmininkas, pabaigos; šis terminas negali būti trumpesnis kaip 24 valandos iki balsavimo pradžios.
5.
Parlamento sąmatos pakeitimų projektai, panašūs į projektus, kurie Parlamento jau buvo atmesti, kai buvo rengiama sąmata, svarstomi tik tuo atveju, jei atsakingas komitetas pateikia teigiamą nuomonę.
6.
Nukrypstant nuo 55 straipsnio 2 dalies, Parlamentas atskirai ir paeiliui balsuoja dėl:
-
kiekvieno pakeitimo projekto;
-
kiekvieno biudžeto projekto skirsnio;
-
pasiūlymo dėl rezoliucijos dėl biudžeto projekto.
Tačiau yra taikomos 161 straipsnio 4–8 dalys.
7.
Biudžeto projekto straipsniai, skyriai, antraštinės dalys ir skirsniai, dėl kurių nebuvo pateikta pakeitimų projektų, laikomi priimti.
8.
Pakeitimų projektams patvirtinti būtina visų Parlamento narių balsų dauguma.
9.
Jei Parlamentas iš dalies pakeitė biudžeto projektą, pakeistas biudžeto projektas kartu su pagrindimu perduodamas Tarybai ir Komisijai.
10.
Kiekvieno Parlamento posėdžio, kuriame Parlamentas pateikia nuomonę dėl biudžeto projekto, protokolas perduodamas Tarybai ir Komisijai.
75c
straipsnis
Trišalis susitikimas finansų klausimais
Parlamento pirmininkas dalyvauja nuolatiniuose Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkų susitikimuose, kurie rengiami Komisijos iniciatyva vykdant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo šeštosios dalies II antraštinėje dalyje nurodytas biudžeto sudarymo procedūras. Parlamento pirmininkas, siekdamas palengvinti minėtųjų procedūrų taikymą, imasi visų reikalingų priemonių, skirtų konsultavimuisi ir institucijų pozicijų derinimui skatinti.
Parlamento pirmininkas gali įpareigoti atlikti šią užduotį Parlamento pirmininko pavaduotoją, turintį patirties sprendžiant biudžeto klausimus, arba komiteto, atsakingo už biudžeto klausimus, pirmininką.
75d
straipsnis
Biudžeto derinimas
1.
Parlamento pirmininkas sukviečia Taikinimo komitetą, kaip numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 4 dalyje.
2.
Parlamento delegacijos, kuri vykstant biudžeto procedūrai dalyvauja Taikinimo komiteto darbe, narių skaičius lygus Tarybos delegacijos narių skaičiui.
3.
Kasmet prieš Parlamento balsavimą dėl Tarybos pozicijos delegacijos narius paskiria frakcijos, pageidautina iš komiteto, atsakingo už biudžeto klausimus, arba kitų susijusių komitetų narių. Delegacijai vadovauja Parlamento pirmininkas. Parlamento pirmininkas šias pareigas gali pavesti Parlamento pirmininko pavaduotojui, turinčiam patirties sprendžiant biudžeto klausimus, arba komiteto, atsakingo už biudžeto klausimus, pirmininkui.
4.
Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 68 straipsnio 2, 4, 5, 7 ir 8 dalys.
5.
Kai Taikinimo komitete sutariama dėl bendro teksto, šis klausimas įtraukiamas į Parlamento posėdžio, kuris turi būti surengtas per keturiolika dienų nuo susitarimo datos, darbotvarkę. Bendras tekstas pateikiamas visiems Parlamento nariams. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 69 straipsnio 2 ir 3 dalys.
6.
Dėl viso bendro teksto balsuojama vieną kartą. Balsuojama vardiniu balsavimu. Laikoma, kad bendras tekstas patvirtintas, nebent jam nepritartų dauguma visų Parlamento narių.
7.
Kai Parlamentas patvirtina bendrą tekstą, bet Taryba jį atmeta, atsakingas komitetas gali pateikti visus ar kai kuriuos Parlamento pateiktus Tarybos pozicijos pakeitimus patvirtinti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio 7 dalies d punktą.
Balsavimas dėl patvirtinimo įtraukiamas į Parlamento posėdžio, kuris turi būti surengtas per keturiolika dienų nuo datos, kai Taryba praneša apie tai, kad atmetė bendrą tekstą, darbotvarkę.
Jei pakeitimams pritaria dauguma visų Parlamento narių ir trys penktadaliai balsavusių narių, laikoma, kad šie pakeitimai patvirtinti.
75e
straipsnis
Galutinis biudžeto patvirtinimas
Kai Parlamento pirmininkas įsitikina, kad biudžetas buvo patvirtintas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnio nuostatas, jis Parlamente paskelbia, kad biudžetas buvo galutinai patvirtintas. Parlamento pirmininkas pasirūpina jo paskelbimu
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
.
75f
straipsnis
Laikinos vienos dvyliktosios dalies sistema
1.
Visi Tarybos sprendimai, kuriais suteikiamas leidimas viršyti laikinąją dvyliktąją išlaidų dalį, perduodami atsakingam komitetui.
2.
Atsakingas komitetas gali pateikti sprendimo projektą, pagal kurį siekiama sumažinti išlaidas, nurodytas 1 dalyje. Parlamentas dėl to nusprendžia per 30 dienų nuo Tarybos sprendimo patvirtinimo.
3.
Parlamentas priima sprendimą visų Parlamento narių balsų dauguma.
76
straipsnis
Biudžeto įvykdymo patvirtinimo suteikimas Komisijai
Procedūra, taikoma sprendimui dėl patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė, vadovaujantis finansinėmis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatomis ir Finansiniu reglamentu, yra reglamentuojama nuostatomis, kurios pridedamos prie šių Darbo tvarkos taisyklių
Žr. VI priedą.
. Šis priedas tvirtinamas pagal 212 straipsnio 2 dalį.
77
straipsnis
Kitos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros
Nuostatos, reglamentuojančios procedūrą dėl patvirtinimo, kad Komisija biudžetą įvykdė, taip pat taikomos:
-
procedūrai suteikti patvirtinimą Europos Parlamento pirmininkui dėl Europos Parlamento biudžeto įvykdymo;
-
procedūrai suteikti biudžeto įvykdymo patvirtinimą asmenims, atsakingiems už kitų Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų, tokių kaip Taryba (dėl jos vykdomosios veiklos), Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Audito Rūmai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Regionų komitetas, biudžeto įvykdymą;
-
procedūrai suteikti patvirtinimą Komisijai dėl Europos plėtros fondo biudžeto įvykdymo;
-
procedūrai suteikti patvirtinimą organams, atsakingiems už Sąjungos užduotis vykdančių teisiškai nepriklausomų subjektų biudžeto valdymą, kai jų veiklai taikomos teisinės nuostatos, pagal kurias reikalaujama, jog Europos Parlamentas patvirtintų, kad biudžetas įvykdytas.
78
straipsnis
Parlamento vykdoma biudžeto vykdymo kontrolė
1.
Parlamentas prižiūri, kaip vykdomas einamųjų metų biudžetas. Jis paveda šią užduotį komitetams, atsakingiems už biudžetą ir biudžeto kontrolę, ir kitiems susijusiems komitetams.
2.
Kiekvienais metais, iki kitų metų biudžeto projekto pirmojo svarstymo, Parlamentas, prireikus remdamasis atsakingo komiteto pateiktu pasiūlymu dėl rezoliucijos, nagrinėja dėl einamųjų metų biudžeto vykdymo iškilusias problemas.
8
SKYRIUS
VIDAUS BIUDŽETO PROCEDŪROS
79
straipsnis
Parlamento sąmata
1.
Remdamasis generalinio sekretoriaus parengtu pranešimu, Biuras parengia pirminį sąmatos projektą.
2.
Parlamento pirmininkas perduoda pirminį sąmatos projektą atsakingam komitetui, kuris parengia sąmatos projektą ir pateikia pranešimą Parlamentui.
3.
Parlamento pirmininkas nustato terminą, iki kurio galima pateikti pakeitimus dėl sąmatos projekto.
Atsakingas komitetas dėl šių pakeitimų pateikia savo nuomonę.
4.
Parlamentas patvirtina sąmatą.
5.
Parlamento pirmininkas sąmatą perduoda Komisijai ir Tarybai.
6.
Pirmiau išdėstytos nuostatos taikomos ir taisomųjų biudžetų sąmatoms.
79a
straipsnis
Procedūra, taikoma rengiant Parlamento sąmatą
1.
Biuras ir už su biudžetu susijusius klausimus atsakingas komitetas priima sprendimus dėl su Parlamento biudžetu susijusių klausimų šia eilės tvarka:
a)
dėl personalo plano;
b)
dėl preliminaraus projekto ir sąmatos projekto.
2.
Sprendimai dėl personalo plano priimami pagal šią procedūrą:
a)
Biuras kiekvienais finansiniais metais parengia personalo planą;
b)
tuo atveju, jei komiteto nuomonė skiriasi nuo pradinių Biuro sprendimų, pradedama derinimo procedūra, kurioje dalyvauja Biuras ir už biudžeto klausimus atsakingas komitetas;
c)
procedūrai pasibaigus Biuras priima galutinį sprendimą dėl personalo plano sąmatos pagal Darbo tvarkos taisyklių 207 straipsnio 3 dalį, nepažeisdamas sprendimų, priimtų vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsniu.
3.
Po to, kai Biuras galutinai priima sprendimą dėl personalo plano, pradedama sąmatos rengimo procedūra. Šios procedūros etapai nurodyti Darbo tvarkos taisyklių 79 straipsnyje. Derinimo procedūra pradedama tokiu atveju, jei Biuro ir už biudžetą atsakingo komiteto nuomonės itin išsiskiria
80
straipsnis
Įgaliojimai prisiimti ir apmokėti išlaidas
1.
Parlamento pirmininkas priima sprendimą dėl išlaidų prisiėmimo ir jų apmokėjimo, atsižvelgdamas į vidaus finansinį reglamentą, kurį patvirtina Biuras, pasikonsultavęs su atitinkamu komitetu, arba paveda tai atlikti įgaliotiems asmenims.
2.
Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam komitetui metinės finansinės ataskaitos projektą.
3.
Vadovaudamasis atsakingo komiteto pranešimu, Parlamentas tvirtina savo finansinę ataskaitą ir priima sprendimą dėl biudžeto įvykdymo.
9
SKYRIUS
PRITARIMO PROCEDŪRA
81
straipsnis
Pritarimo procedūra
1.
Kai Parlamento prašoma duoti pritarimą siūlomam teisės aktui, jis priima sprendimą, remdamasis atsakingo komiteto rekomendacija, kurioje siūloma pritarti šiam teisės aktui arba jį atmesti.
Dėl teisės akto, kurį, remiantis Europos Sąjungos sutartimi arba Sutartimi dėl Europos Sąjungos veikimo, galima priimti tik gavus Parlamento pritarimą, Parlamentas sprendžia vienu balsavimu, ir dėl šio teisės akto negali būti teikiami jokie pakeitimai. Pritarimui reikalingą balsų daugumą lemia atitinkamas Europos Sąjungos sutarties arba Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnis, pasirinktas kaip siūlomo akto teisinis pagrindas.
2.
Stojimo sutartims, tarptautiniams susitarimams bei siekiant nustatyti, kad valstybė narė rimtai ir nuolat pažeidinėja bendruosius principus, atitinkamai taikomi 74c, 74e ir 90 straipsniai. Tvirtesnio bendradarbiavimo procedūrai toje srityje, kuriai taikoma įprasta teisėkūros procedūra, taikomas Darbo tvarkos taisyklių 74g straipsnis.
3.
Kai reikalingas Parlamento pritarimas dėl siūlomo įstatymo galią turinčio teisės akto arba dėl numatomos tarptautinės sutarties, atsakingas komitetas, siekdamas teigiamos procedūros baigties, gali nuspręsti pateikti Parlamentui preliminarų pranešimą dėl Komisijos pasiūlymo. Tokiame pranešime pateikiamas pasiūlymas dėl rezoliucijos su rekomendacijomis, kaip keisti ar įgyvendinti siūlomą teisės aktą.
10
SKYRIUS
(Išbraukta)
82
straipsnis
(Išbraukta)
11
SKYRIUS
KITOS PROCEDŪROS
83
straipsnis
Nuomonių teikimo procedūra, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsniu
1.
Kai, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 140 straipsnio 2 dalimi, Parlamento prašoma pateikti nuomonę dėl Tarybos rekomendacijų, jis, Tarybai pristačius rekomendacijas plenarinio posėdžio metu, svarsto klausimą atsakingo komiteto raštu ar žodžiu pateikto pasiūlymo priimti ar atmesti rekomendacijas, dėl kurių konsultuojamasi su Parlamentu, pagrindu.
2.
Tada Parlamento nariai balsuoja bendrai vienu kartu dėl visų rekomendacijų, dėl kurių negali būti teikiama jokių pakeitimų.
84
straipsnis
Su socialiniu dialogu susijusios procedūros
1.
Visus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 154 straipsnį Komisijos parengtus dokumentus, taip pat pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 155 straipsnio 1 dalį socialinių partnerių sudarytus susitarimus bei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 155 straipsnio 2 dalį Komisijos pateiktus pasiūlymus Parlamento pirmininkas perduoda nagrinėti atsakingam komitetui.
2.
Kai socialiniai partneriai praneša Komisijai, jog ketina pradėti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 155 straipsnyje numatytą procedūrą, atsakingas komitetas gali parengti pranešimą dėl pagrindinio nagrinėjamo klausimo.
3.
Jei socialiniai partneriai sudaro susitarimą ir bendrai prašo, kad jis būtų įgyvendintas Tarybai priimant sprendimą Komisijos pasiūlymo pagrindu, vadovaujantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 155 straipsnio 2 dalimi, atsakingas komitetas pateikia pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas priimti ar atmesti prašymą.
85
straipsnis
Su savanoriškų susitarimų nagrinėjimu susijusios procedūros
1.
Kai Komisija praneša Parlamentui, jog ketina svarstyti galimybę sudaryti savanoriškus susitarimus kaip alternatyvą teisėkūrai, atsakingas komitetas gali parengti pranešimą dėl šio klausimo esmės pagal 48 straipsnį.
2.
Kai Komisija praneša, jog ketina sudaryti savanorišką susitarimą, atsakingas komitetas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, rekomenduodamas pasiūlymą priimti ar atmesti ir kokiomis sąlygomis tai padaryti.
86
straipsnis
Kodifikavimas
1.
Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų kodifikavimo, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui. Šis komitetas tarpinstituciniu lygmeniu sutarta tvarka
1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo 4 punktas (OL C 102, 1996 4 4, p. 2).
jį išnagrinėja, kad įsitikintų, jog pasiūlymas tiesiog apsiriboja kodifikavimu neatliekant esminių pakeitimų.
2.
Už teisės aktus, kuriuos siūloma kodifikuoti, atsakingo Komiteto, jo paties prašymu arba už teisės klausimus atsakingo komiteto prašymu, gali būti paprašyta pateikti nuomonę dėl kodifikavimo tikslingumo.
3.
Pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini.
Vis dėlto pranešėjo prašymu už teisės klausimus atsakingo komiteto pirmininkas gali šiam komitetui pateikti tvirtinti pakeitimus, susijusius su techniniais patikslinimais, jei tokie patikslinimai būtini, kad pasiūlymas atitiktų kodifikavimo taisykles, ir jei jie nekeičia pasiūlymo esmės.
4.
Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme nėra jokių Sąjungos teisės aktų esmės pakeitimų, jis teikia šį pasiūlymą Parlamentui patvirtinti.
Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas nusprendžia, kad pasiūlyme yra esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą.
Abiem atvejais Parlamentas balsuoja vieną kartą be pakeitimų ir be diskusijų.
87
straipsnis
Išdėstymas nauja redakcija
1.
Kai Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl Sąjungos teisės aktų išdėstymo nauja redakcija, šis pasiūlymas perduodamas už teisės klausimus atsakingam komitetui ir už atitinkamą sritį atsakingam komitetui.
2.
Už teisės klausimus atsakingas komitetas tarpinstituciniu lygmeniu sutarta tvarka
2001 m. lapkričio 28 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl sistemingesnio teisės aktų pakeitimo metodo naudojimo 9 punktas (OL C 77, 2002 3 28, p. 1).
jį išnagrinėja, kad patikrintų, ar be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų.
Tokio nagrinėjimo metu pasiūlymo teksto pakeitimai nepriimtini. Tačiau 86 straipsnio 3 dalies antra pastraipa taikoma toms nuostatoms, kurios pasiūlyme dėl išdėstymo nauja redakcija liko nepakeistos.
3.
Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame nėra kitų esminių pakeitimų, apie tai jis praneša atsakingam komitetui.
Šiuo atveju, be 156 ir 157 straipsniuose įtvirtintų sąlygų, atsakingas komitetas laiko priimtinais tik tuos pakeitimus, kurie susiję su pasiūlymo dalimis, kuriose yra pakeitimų.
Tačiau, jei atsakingas komitetas pagal Tarpinstitucinio susitarimo 8 punktą taip pat ketina pateikti kodifikuotų pasiūlymo dalių pakeitimus, jis nedelsdamas praneša apie tai Tarybai ir Komisijai, o pastaroji iki 54 straipsnyje numatyto balsavimo turėtų pranešti komitetui savo poziciją dėl šių pakeitimų ir ar ji ketina atsiimti pasiūlymą išdėstyti nauja redakcija.
4.
Jei už teisės klausimus atsakingas komitetas mano, kad be tų esminių pakeitimų, kurie jau buvo nurodyti pasiūlyme, jame dar yra kitų esminių pakeitimų, jis siūlo Parlamentui atmesti pasiūlymą ir apie tai praneša atsakingam komitetui.
Šiuo atveju Parlamento pirmininkas prašo Komisiją atsiimti savo pasiūlymą. Jei Komisija atsiima savo pasiūlymą, Parlamento pirmininkas praneša, kad procedūra neteko pagrindo ir apie tai praneša Tarybai. Jei Komisija neatsiima savo pasiūlymo, Parlamentas jį perduoda už atitinkamą sritį atsakingam komitetui, kuris jį nagrinėja pagal įprastą procedūrą.
87a
straipsnis
Deleguoti aktai
Jei įstatymo galią turinčiu teisės aktu Komisijai suteikiami įgaliojimai papildyti ar iš dalies pakeisti tam tikras neesmines įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas, atsakingas komitetas:
-
išnagrinėja visus deleguotų teisės aktų projektus, kurie perduodami Parlamentui, kad jis galėtų atlikti priežiūrą;
-
gali Parlamentui pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos dėl atitinkamų pasiūlymų, atsižvelgiant į minėtojo įstatymo galią turinčio teisės akto nuostatas.
Mutatis
mutandis
taikomos Darbo tvarkos taisyklių 88 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys.
88
straipsnis
Įgyvendinimo priemonės
1.
Kai Komisija pateikia Parlamentui įgyvendinimo priemonių projektą, Parlamento pirmininkas perduoda šį projektą komitetui, atsakingam už teisės aktą, kuriam įgyvendinti skirtos šios priemonės. Kai dėl pagrindinio teisės akto buvo pasitelkta darbo su susijusiais komitetais procedūra, atsakingas komitetas prašo visų susijusių komitetų žodžiu arba raštu pateikti savo nuomonę.
2.
Atsakingo komiteto pirmininkas nustato terminą, per kurį nariai gali siūlyti, kad komitetas nepritartų priemonių projektui. Kai komitetas mano, kad tai tinkama, jis gali nuspręsti iš savo narių ar nuolatinių pavaduojančių narių paskirti pranešėją. Jei komitetas nepritaria priemonių projektui, jis pateikia pasiūlymą dėl rezoliucijos, kurioje išreiškiamas nepritarimas priemonių projekto priėmimui ir kuriame taip pat gali būti nurodyti daliniai priemonių projekto pakeitimai, kurie turėtų būti padaryti.
Jei per taikytiną terminą, skaičiuojamą nuo priemonių projekto gavimo dienos, Parlamentas priima tokią rezoliuciją, Parlamento pirmininkas paprašo Komisijos atšaukti arba iš dalies pakeisti priemonių projektą ar pateikti pasiūlymą pagal atitinkamą teisėkūros procedūrą.
3.
Jei iki nustatyto termino pabaigos nevyksta mėnesinė sesija, laikoma, kad teisė atsakyti buvo perduota atsakingam komitetui. Komiteto pirmininkas pateikia atsakingam Komisijos nariui laiško formos atsakymą ir pateikia jį susipažinti visiems Parlamento nariams.
4.
Jeigu Komisijos numatytoms įgyvendinimo priemonėms taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, 3 dalis netaikoma, o 1 ir 2 dalys papildomos šiomis nuostatomis:
a)
tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti tada, kai priemonių projektas pateikiamas Parlamentui visomis oficialiosiomis kalbomis. Kai taikomi trumpesni terminai (Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, 5a straipsnio 5 dalies b punktas) ir skubos atvejais (Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalis) tikrinimo laikas pradedamas skaičiuoti nuo tos dienos, kai Parlamentas gauna galutinį įgyvendinimo priemonių projektą tomis kalbomis, kuriomis projektas buvo pateiktas pagal Sprendimą 1999/468/EB įsteigto komiteto nariams, išskyrus atvejus, kai atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas tam prieštarauja. Tokiu atveju 146 straipsnis netaikomas;
b)
Parlamentas visų narių balsų dauguma gali nepritarti priemonių projekto priėmimui, grįsdamas savo nepritarimą tuo, kad priemonių projekte viršijami pagrindinėje priemonėje nustatyti įgyvendinimo įgaliojimai, kad jis neatitinka pagrindinės priemonės tikslų ar turinio arba jame nesilaikoma subsidiarumo ar proporcingumo principų;
c)
jeigu priemonių projektas grindžiamas Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 ir 6 dalimis, pagal kurias Parlamentui išreikšti prieštaravimus nustatomi sutrumpinti terminai, o atsakingas komitetas negalėjo susitikti reikiamu laiku, tai to komiteto pirmininkas gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos, kurioje prieštaraujama priemonių projekto priėmimui.
IIa
ANTRAŠTINĖ DALIS
IŠORĖS SANTYKIAI
12
SKYRIUS
TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI
89
straipsnis
(Išbraukta)
90
straipsnis
Tarptautiniai susitarimai
1.
Jei ketinama pradėti derybas dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo, atsakingas komitetas gali nuspręsti parengti pranešimą arba kitaip stebėti procedūrą ir pranešti apie šį sprendimą Komitetų pirmininkų sueigai. Tam tikrais atvejais kitų komitetų gali būti prašoma pateikti nuomonę, remiantis 49 straipsnio 1 dalimi. Prireikus taikoma 188 straipsnio 2 dalis, 50 arba 51 straipsniai.
Atsakingo komiteto ir prireikus susijusių komitetų pirmininkai ir pranešėjai kartu imasi atitinkamų veiksmų siekdami užtikrinti, kad visais derybų ir tarpinstitucinių susitarimų sudarymo etapais Parlamentui nedelsiant ir nuolat, o atitinkamais atvejais ir slaptai, būtų pateikta išsami informacija, įskaitant derybų nurodymų projektą ir priimtus derybų nurodymus, taip pat 3 dalyje nurodyta informacija, kurią turi pateikti:
-
Komisija, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo ir Pagrindų susitarime dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, ir
-
Taryba, atsižvelgdama į savo įsipareigojimus, kurie nustatyti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo.
2.
Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių pasiūlymu, gali prašyti Tarybos nesuteikti leidimo pradėti derybas tol, kol jis, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu, nepateiks savo pozicijos dėl siūlomų derybų įgaliojimų.
3.
Iki numatytų derybų pradžios atsakingas komitetas pasiteirauja Komisijos, kokiu teisiniu pagrindu remiamasi sudarant 1 dalyje minimą tarptautinį susitarimą. Atsakingas komitetas, remdamasis 37 straipsniu, patikrina pasirinktą teisinį pagrindą. Jei Komisija nenurodo teisinio pagrindo arba jei kyla abejonių dėl jo pagrįstumo, taikomas 37 straipsnis.
4.
Bet kuriuo derybų metu Parlamentas, remdamasis atsakingo komiteto pranešimu bei išnagrinėjęs atitinkamą pasiūlymą, pateiktą remiantis 121 straipsniu, gali teikti rekomendacijas, reikalaudamas, kad į jas būtų atsižvelgta prieš sudarant atitinkamą tarptautinį susitarimą.
5.
Baigus derybas, bet dar nepasirašius jokio susitarimo, susitarimo projektas pateikiamas Parlamento nuomonei ar pritarimui gauti. Pritarimo procedūros atveju taikoma 81 straipsnyje nustatyta tvarka.
6.
Prieš balsavimą dėl pritarimo, atsakingas komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip viena dešimtoji Parlamento narių gali pasiūlyti Parlamentui paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės dėl tarptautinio susitarimo atitikties Sutartims. Jei Parlamentas pritaria šiam pasiūlymui, balsavimas dėl pritarimo atidedamas iki tol, kol Teismas pateiks savo nuomonę
Taip pat žr. 128 straipsnio išaiškinimą.
.
7.
Parlamentas teikia nuomonę arba duoda pritarimą dėl tarptautinio susitarimo sudarymo, atnaujinimo ar pakeitimo arba dėl Europos Sąjungos sudaryto finansinio protokolo vienu balsavimu balsavusiųjų dauguma. Susitarimo ar protokolo teksto pakeitimai nepriimtini.
8.
Parlamentui pateikus neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas kreipiasi į Tarybą ir prašo nesudaryti atitinkamo susitarimo.
9.
Jei Parlamentas neduoda savo pritarimo tarptautiniam susitarimui, Parlamento pirmininkas Tarybai praneša, kad susitarimas negali būti sudarytas.
91
straipsnis
Procedūros pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio nuostatas dėl laikino tarptautinių susitarimų taikymo ar jų sustabdymo arba dėl Sąjungos pozicijos nustatymo tarptautiniu susitarimu įkurtoje institucijoje
Kai Komisija, vadovaudamasi savo pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo ir Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių nustatytais įpareigojimais, informuoja Parlamentą ir Tarybą apie savo ketinimą siūlyti laikinai taikyti tarptautinį susitarimą ar sustabdyti jo galiojimą, Parlamentas parengia pareiškimą ir po to surengia diskusiją. Parlamentas gali pateikti rekomendacijas pagal Darbo tvarkos taisyklių 90 ar 97 straipsnius.
Ta pati procedūra taikoma tada, kai Komisija informuoja Parlamentą apie pasiūlymą dėl pozicijos, kurią Sąjungos vardu ketinama patvirtinti tarptautiniu susitarimu įsteigtoje institucijoje.
13
SKYRIUS
ATSTOVAVIMAS SĄJUNGAI UŽSIENYJE IR BENDRA UŽSIENIO IR SAUGUMO POLITIKA
92
straipsnis
(Išbraukta)
93
straipsnis
Specialūs įgaliotiniai
1.
Jei Taryba ketina paskirti specialų įgaliotinį pagal Europos Sąjungos sutarties 33 straipsnį, Parlamento pirmininkas, atsižvelgdamas į atsakingo komiteto prašymą, kviečia Tarybos atstovus padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus dėl įgaliojimų, tikslų ir kitų su specialaus įgaliotinio užduotimis ir pareigomis susijusių dalykų.
2.
Paskyrus specialų įgaliotinį, bet dar prieš jam pradedant eiti pareigas, paskirtas asmuo gali būti pakviestas padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus atsakingame komitete.
3.
Per tris mėnesius nuo šio klausymo, komitetas, remdamasis 121 straipsniu, gali pasiūlyti priimti rekomendacijas, tiesiogiai susijusias su specialaus įgaliotinio pareiškimu ir jo atsakymais į klausimus.
4.
Specialus įgaliotinis kviečiamas išsamiai ir nuolat informuoti Parlamentą apie praktinį savo įgaliojimų vykdymą.
5.
Tarybos paskirtas specialus įgaliotinis, turintis įgaliojimus tam tikrais politikos klausimais, gali būti pakviestas padaryti pareiškimą atsakingame komitete Parlamento kvietimu arba savo paties iniciatyva.
94
straipsnis
(Išbraukta)
95
straipsnis
Tarptautinis atstovavimas
1.
Skiriant Sąjungos užsienio delegacijos vadovą, kandidatas gali būti pakviestas atvykti į atitinkamo Parlamento organo posėdį padaryti pareiškimą bei atsakyti į klausimus.
2.
Per tris mėnesius nuo 1 dalyje minėto klausymo, atsakingas komitetas gali priimti rezoliuciją arba pateikti rekomendaciją, tiesiogiai susijusią su pareiškimu ir atsakymais į klausimus.
96
straipsnis
Konsultavimasis su Parlamentu ir informacijos jam teikimas bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais
1.
Kai pagal Europos Sąjungos sutarties 36 straipsnį į Parlamentą kreipiamasi dėl konsultacijos, klausimas perduodamas atsakingam komitetui, kuris, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 97 straipsniu, gali teikti rekomendacijas.
2.
Atitinkami komitetai siekia užtikrinti, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai reguliariai ir laiku informuotų komitetus apie Sąjungos bendros užsienio ir saugumo politikos raidą ir įgyvendinimą, apie numatomas išlaidas kiekvienu atveju kai priimamas šios srities sprendimas, turintis finansinių padarinių, bei apie kitus su šios politikos veiksmų įgyvendinimu susijusius finansinius aspektus. Išimties tvarka, atsižvelgiant į Komisijos pirmininko pavaduotojos-vyriausiosios įgaliotinės prašymą, komitetas gali nuspręsti rengti uždarą posėdį.
3.
Du kartus per metus rengiamos diskusijos dėl pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės parengto dokumento, kuriame pristatomi pagrindiniai bendros užsienio ir saugumo politikos aspektai, esminiai pasirinkimai, įskaitant bendrą saugumo ir gynybos politiką, taip pat jų finansinės pasekmės Sąjungos biudžetui. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnyje išdėstytos procedūros.
(Žr. taip pat 121 straipsnio išaiškinimą.)
4.
Komisijos pirmininko pavaduotoja-vyriausioji įgaliotinė kviečiama dalyvauti visose plenarinio posėdžio diskusijose užsienio, saugumo ir gynybos politikos klausimais.
97
straipsnis
Rekomendacijos bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais
1.
Komitetas, atsakingas už bendrą užsienio ir saugumo politiką, gavęs Pirmininkų sueigos leidimą arba atsižvelgdamas į pasiūlymą, pateiktą vadovaujantis 121 straipsniu, gali parengti Tarybai rekomendacijas pagal savo kompetenciją.
2.
Skubos atvejais 1 dalyje minėtą leidimą gali suteikti Parlamento pirmininkas, kuris taip pat gali leisti surengti nepaprastąjį atitinkamo komiteto posėdį.
3.
Tvirtinant minėtas rekomendacijas, kurių rašytinis tekstas pateikiamas balsavimui, netaikomos 146 straipsnio nuostatos ir leistini žodiniai pakeitimai.
Netaikyti 146 straipsnio nuostatų yra leidžiama tik komiteto posėdžiuose ir tik skubos atvejais. Nei komiteto posėdžiuose, kurie nepaskelbti skubiais, nei plenariniuose posėdžiuose nuo 146 straipsnio nuostatų nukrypti negalima.
Nuostata, pagal kurią leidžiama pateikti pakeitimus žodžiu, reiškia, kad komiteto nariai negali prieštarauti žodinių pakeitimų pateikimui balsuoti komitete.
4.
Tokia tvarka parengtos rekomendacijos įrašomos į artimiausios Parlamento mėnesinės sesijos darbotvarkę. Skubos atvejais, jei taip nusprendžia Parlamento pirmininkas, rekomendacijos gali būti įrašytos į jau vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę. Rekomendacijos laikomos priimtomis, nebent iki mėnesinės sesijos pradžios ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių raštu pateikia prieštaravimų. Tokiu atveju komiteto rekomendacijos įrašomos į vykstančios mėnesinės sesijos darbotvarkę svarstyti ir balsuoti. Frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pakeitimų.
98
straipsnis
Žmogaus teisių pažeidimai
Kiekvienos mėnesinės sesijos metu atsakingi komitetai, neprašydami leidimo, gali pateikti atskirus pasiūlymus dėl rezoliucijų dėl žmogaus teisių pažeidimo atvejų, vadovaudamiesi 97 straipsnio 4 dalyje išdėstyta tvarka.
14
SKYRIUS
(Išbraukta)
99
straipsnis
(Išbraukta)
100
straipsnis
(Išbraukta)
101
straipsnis
(Išbraukta)
15
SKYRIUS
(Išbraukta)
102
straipsnis
(Išbraukta)
III
ANTRAŠTINĖ DALIS
VEIKLOS SKAIDRUMAS
103
straipsnis
Parlamento veiklos skaidrumas
1.
Parlamentas užtikrina kuo didesnį savo veiklos skaidrumą pagal Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio 2 dalį, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsnį bei pagal Europos Sąjungos Pagrindinių teisių chartijos 42 straipsnį.
2.
Europos Parlamente vykstančios diskusijos yra viešos.
3.
Paprastai komitetų posėdžiai yra vieši. Tačiau komitetai gali nuspręsti darbotvarkės klausimus suskirstyti į nagrinėjamus viešai ir uždarai. Vėliausiai tai turi būti padaryta tvirtinant posėdžio darbotvarkę. Tačiau jei posėdis yra uždaras, komitetas gali leisti visuomenei susipažinti su šio posėdžio dokumentais ir protokolu, nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1–4 dalių. Konfidencialumo taisyklių pažeidimo atveju taikomas 153 straipsnis.
4.
Posėdžiai, kuriuose atsakingas komitetas nagrinėja prašymus dėl imunitetų pagal 7 straipsnį, visada yra uždari.
104
straipsnis
Visuomenės teisė susipažinti su dokumentais
1.
Kiekvienas Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar turintis registruotą buveinę fizinis ar juridinis asmuo turi teisę susipažinti su Europos Parlamento dokumentais, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 15 straipsniu ir atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstytus principus, sąlygas ir apribojimus bei vadovaujantis specialiosiomis šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis.
Galimybė susipažinti su Parlamento dokumentais, kiek tai įmanoma, tuo pačiu būdu suteikiama ir kitiems fiziniams bei juridiniams asmenims.
Informavimo tikslais Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 skelbiamas kartu su Darbo tvarkos taisyklėmis.
2.
Kalbant apie dokumentų prieinamumą, žodžiai ,,Parlamento dokumentai“ reiškia bet kokį dokumentą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 3 straipsnio a punkto prasme, kurį parengė ar gavo Parlamento pareigūnai pagal I antraštinės dalies 2 skyrių, Parlamento valdymo organai, komitetai ir tarpparlamentinės delegacijos arba Parlamento sekretoriatas.
Atskirų Parlamento narių ar frakcijų parengti dokumentai jų prieinamumo požiūriu taip pat laikomi Parlamento dokumentais, jei jie buvo pateikti šių Darbo tvarkos taisyklių nustatyta tvarka.
Biuras nustato taisykles, užtikrinančias, kad visi Parlamento dokumentai būtų registruojami.
3.
Parlamentas parengia Parlamento dokumentų registrą. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 teisėkūros ir tam tikri kitų kategorijų dokumentai pateikiami registre, kad su jais tiesiogiai galėtų susipažinti visuomenė. Registre, kiek tai įmanoma, taip pat pateikiamos nuorodos į kitus Parlamento dokumentus.
Dokumentų, su kuriais galima tiesiogiai susipažinti, kategorijos yra išvardintos sąraše, kurį tvirtina Biuras ir kuris skelbiamas Parlamento tinklalapyje. Šiame sąraše nepaminėti įvairių kategorijų dokumentai taip pat gali būti prieinami visuomenei; šiuos dokumentus galima gauti pateikus rašytinį prašymą.
Pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 nuostatas, Biuras gali patvirtinti susipažinimo su dokumentais tvarką, kuri yra skelbiama
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
.
4.
Biuras nusprendžia, kas bus atsakingas už pirminių paraiškų tvarkymą (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 7 straipsnis) ir priima sprendimus dėl kartotinių paraiškų (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 8 straipsnis) bei dėl susipažinimo su slapto pobūdžio dokumentais (Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnis).
5.
Pirmininkų sueiga paskiria Parlamento atstovus tarpinstituciniame komitete, įsteigtame pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalį.
6.
Vienas iš Parlamento pirmininko pavaduotojų yra atsakingas už paraiškų dėl galimybės susipažinti su dokumentais tvarkymo priežiūrą.
7.
Atsakingas Parlamento komitetas, remdamasis iš Biuro bei kitų šaltinių gauta informacija, paruošia metinę ataskaitą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsnyje, ir pristato ją plenarinio posėdžio metu.
Atsakingas komitetas taip pat nagrinėja ir įvertina kitų institucijų ir agentūrų patvirtintas ataskaitas, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsniu.
IV
ANTRAŠTINĖ DALIS
SANTYKIAI SU KITOMIS INSTITUCIJOMIS IR ORGANAIS
1
SKYRIUS
PASKYRIMAI
105
straipsnis
Komisijos pirmininko rinkimai
1.
Europos Vadovų Tarybai pasiūlius Komisijos pirmininko kandidatūrą, Parlamento pirmininkas pakviečia kandidatą padaryti pareiškimą Parlamente ir pristatyti politines gaires. Po šio pareiškimo vyksta diskusijos.
Europos Vadovų Taryba kviečiama dalyvauti diskusijose.
2.
Parlamentas renka Komisijos pirmininką visų savo narių balsų dauguma.
Balsuojama slaptu balsavimu.
3.
Jei kandidatas išrenkamas, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Tarybai ir paprašo, kad ji ir išrinktas Komisijos pirmininkas bendru sutarimu teiktų Komisijos narių kandidatūras.
4.
Jei kandidatas nesurenka būtinos daugumos, Parlamento pirmininkas paragina Europos Vadovų Tarybą per vieną mėnesį pasiūlyti naują kandidatą rinkimams pagal tą pačią procedūrą.
106
straipsnis
Komisijos rinkimai
1.
Pasitaręs su išrinktu Komisijos pirmininku, Parlamento pirmininkas kviečia išrinkto Komisijos pirmininko ir Tarybos siūlomus kandidatus į Komisijos narius atvykti į atitinkamus komitetus pagal numatomas jų kompetencijos sritis. Šie klausymai yra vieši.
2.
Parlamento pirmininkas gali kviesti išrinktą Komisijos pirmininką informuoti Parlamentą apie pareigų siūlomoje Komisijos narių kolegijoje paskirstymą pagal postus, remiantis savo politinėmis gairėmis.
3.
Atitinkamas komitetas ar komitetai pakviečia paskirtąjį Komisijos narį padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus. Klausymai rengiami taip, kad paskirtieji Komisijos nariai galėtų pateikti Parlamentui visą reikalingą informaciją. Su klausymų rengimu susijusios nuostatos pateikiamos Darbo tvarkos taisyklių priede
Žr. XVII priedą.
.
4.
Išrinktas Komisijos pirmininkas pristato Komisijos narių kolegiją ir jos programą per Parlamento posėdį, į kurį kviečiami Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas. Po pareiškimo vyksta diskusijos.
5.
Baigiant diskusijas bet kuri frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos 110 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys.
Pasibaigus balsavimui dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, Parlamentas išrenka arba atmeta Komisiją balsavusiųjų dauguma.
Vyksta vardinis balsavimas.
Parlamentas gali atidėti balsavimą iki kito posėdžio.
6.
Parlamento pirmininkas praneša Tarybai apie Komisijos išrinkimą arba atmetimą.
7.
Komisijos kadencijos metu įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams, prireikus užpildyti atsiradusį laisvą postą ar skiriant naują Komisijos narį į Europos Sąjungą įstojus naujai valstybei narei, atitinkami Komisijos nariai pagal 3 dalį kviečiami atvykti į komitetus, atsakingus už jų kompetencijos sritis.
107
straipsnis
Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą Komisija
1.
Siūlymą pareikšti nepasitikėjimą Komisija Parlamento pirmininkui gali įteikti viena dešimtoji visų Parlamento narių.
2.
Siūlymas vadinamas ,,siūlymu pareikšti nepasitikėjimą“ ir turi būti pagrįstas. Jis perduodamas Komisijai.
3.
Gavęs minėtąjį siūlymą, Parlamento pirmininkas iš karto informuoja Parlamento narius, kad buvo pateiktas siūlymas pareikšti nepasitikėjimą.
4.
Diskusijos dėl nepasitikėjimo pareiškimo prasideda ne anksčiau kaip praėjus dvidešimt keturioms valandoms po to, kai apie tokio siūlymo pateikimą buvo pranešta Parlamento nariams.
5.
Dėl tokio siūlymo balsuojama vardiniu būdu ir balsavimas vyksta ne anksčiau kaip praėjus keturiasdešimt aštuonioms valandoms nuo diskusijų šiuo klausimu pradžios.
6.
Vėliausiai diskusijos ir balsavimas vyksta per artimiausią mėnesinę sesiją po siūlymo pareikšti nepasitikėjimą pateikimo.
7.
Siūlymas pareikšti nepasitikėjimą priimamas dvejomis trečiosiomis balsavusių Parlamento narių, sudarančių visų Parlamento narių daugumą, balsų. Apie balsavimo rezultatus pranešama Tarybos pirmininkui ir Komisijos pirmininkui.
107a
straipsnis
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo teisėjų ir generalinių advokatų skyrimas
Parlamentas, gavęs savo atsakingo komiteto pasiūlymą, paskiria kandidatą į septynių asmenų komitetą, kuris nagrinėja Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo teisėjų arba generalinių advokatų kandidatūrų tinkamumo klausimą.
108
straipsnis
Audito Rūmų narių skyrimas
1.
Kandidatai į Audito Rūmų narius kviečiami padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Komitetas balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros slaptu balsavimu.
2.
Atsakingas komitetas Parlamentui teikia rekomendacijas dėl siūlomų kandidatų paskyrimo, parengdamas pranešimą kartu su atskirais pasiūlymais dėl sprendimo dėl kiekvienos kandidatūros.
3.
Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūrų siūlymo, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Parlamentas slaptu balsavimu balsuoja atskirai dėl kiekvienos kandidatūros ir sprendžia balsavusiųjų dauguma.
4.
Jei dėl vienos atskiros kandidatūros paskyrimo Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo Tarybos atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą.
109
straipsnis
Europos centrinio banko vykdomosios valdybos narių skyrimas
1.
Kandidatas į Europos centrinio banko pirmininko vietą kviečiamas padaryti pareiškimą atsakingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.
2.
Atsakingas komitetas Parlamentui pateikia rekomendaciją dėl pritarimo kandidatūrai.
3.
Balsavimas turi įvykti per du mėnesius nuo kandidatūros pasiūlymo dienos, jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis atsakingo komiteto, frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu.
4.
Jei Parlamentas priima neigiamą nuomonę, Parlamento pirmininkas prašo Tarybos atšaukti kandidatūrą ir siūlyti Parlamentui naują kandidatą.
5.
Ta pati procedūra taikoma pritariant pirmininko pavaduotojo kandidatūrai bei kitų Europos centrinio banko vykdomosios valdybos narių kandidatūroms.
2
SKYRIUS
PAREIŠKIMAI
110
straipsnis
Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai
1.
Komisijos, Tarybos ar Europos Vadovų Tarybos nariai bet kuriuo metu gali paprašyti Parlamento pirmininko leisti jiems padaryti pareiškimą. Europos Vadovų Tarybos pirmininkas po kiekvieno šios Tarybos susitikimo padaro pranešimą. Parlamento pirmininkas nusprendžia, kada toks pareiškimas gali būti padarytas ir ar po jo vyks išsamios diskusijos, ar bus skirtas pusvalandis Parlamento narių trumpiems ir glaustiems klausimams.
2.
Kai į darbotvarkę įtraukiamas pareiškimas su diskusijomis, Parlamentas nusprendžia, ar diskusijos užbaigiamos rezoliucijos priėmimu. Tai netaikoma, jei šios ar artimiausios mėnesinės sesijos posėdyje yra numatytas pranešimas tuo pačiu klausimu, nebent dėl ypatingų priežasčių Parlamento pirmininkas pasiūlytų priešingai. Jei Parlamentas nusprendžia diskusijas užbaigti rezoliucijos priėmimu, komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos.
3.
Dėl pasiūlymų dėl rezoliucijos balsuojama tą pačią dieną. Parlamento pirmininkas sprendžia dėl galimų išimčių. Leidžiami paaiškinimai dėl balsavimo.
4.
Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos pakeičia ankstesnius ją pasirašiusių Parlamento narių, bet ne kitų komitetų, frakcijų ar Parlamento narių pasiūlymus dėl rezoliucijų.
5.
Priėmus rezoliuciją, jokie kiti pasiūlymai balsavimui nebeteikiami, išskyrus išimtinius atvejus, kai Parlamento pirmininkas nusprendžia priešingai.
111
straipsnis
Komisijos sprendimų paaiškinimai
Pasitaręs su Pirmininkų sueiga, Parlamento pirmininkas gali pakviesti Komisijos pirmininką, atsakingą už ryšius su Europos Parlamentu Komisijos narį, arba pagal susitarimą kitą Komisijos narį padaryti pareiškimą Parlamente po kiekvieno Komisijos posėdžio ir paaiškinti pagrindinius priimtus sprendimus. Po pareiškimo vyksta ne trumpesnė kaip trisdešimties minučių diskusija, kurios metu Parlamento nariai gali pateikti trumpus ir glaustus klausimus.
112
straipsnis
Audito Rūmų pareiškimai
1.
Dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ar dėl Parlamento veiklos biudžeto priežiūros srityje Audito Rūmų pirmininkas gali būti pakviestas pakomentuoti pastabas, pateiktas Audito Rūmų metiniame pranešime, specialiosiose ataskaitose ar nuomonėse arba paaiškinti Audito Rūmų darbo programą.
2.
Parlamentas gali nuspręsti surengti atskirą diskusiją bet kuriuo klausimu, iškeltu tokiuose pareiškimuose, dalyvaujant Komisijos ir Tarybos atstovams, ypač jei buvo pranešta apie pažeidimus finansų valdymo srityje.
113
straipsnis
Europos centrinio banko pareiškimai
1.
Europos centrinio banko pirmininkas Parlamentui pristato banko metinį pranešimą apie Europos centrinių bankų sistemos veiklą ir praėjusių bei einamųjų metų pinigų politiką.
2.
Po šio pristatymo vyksta bendroji diskusija.
3.
Europos centrinio banko pirmininkas ne mažiau kaip keturis kartus per metus kviečiamas atvykti į atsakingo komiteto posėdžius padaryti pareiškimą ir atsakyti į klausimus.
4.
Europos centrinio banko vykdomosios valdybos pirmininkas, pirmininko pavaduotojas ir kiti nariai kviečiami atvykti ir į papildomus posėdžius, jiems patiems ar Parlamentui paprašius.
5.
Posėdžių pagal 3 ir 4 dalis stenograma parengiama oficialiosiomis kalbomis.
114
straipsnis
Rekomendacijos dėl bendrų ekonominės politikos gairių
1.
Komisijos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Sąjungos ekonominės politikos bendrų gairių pateikiamos atsakingam komitetui, kuris parengia pranešimą ir jį pateikia Parlamentui.
2.
Taryba kviečiama informuoti Parlamentą apie savo rekomendacijas ir Europos Vadovų Tarybos priimtą poziciją.
3
SKYRIUS
PARLAMENTO KLAUSIMAI
115
straipsnis
Klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl kurių diskutuojama
1.
Klausimus Tarybai ar Komisijai su prašymu įrašyti juos į Parlamento darbotvarkę gali pateikti komitetas, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių.
Šie klausimai raštu pateikiami Parlamento pirmininkui, kuris juos nedelsiant perduoda Pirmininkų sueigai.
Pirmininkų sueiga nusprendžia, ar šie klausimai įrašomi į darbotvarkę ir kokia eilės tvarka. Klausimai, kurie per tris mėnesius nuo jų pateikimo neįrašomi į Parlamento darbotvarkę, anuliuojami.
2.
Komisijai skirti klausimai turi būti perduoti šiai institucijai ne vėliau kaip prieš savaitę iki posėdžio, į kurio darbotvarkę jie įrašomi. Klausimai Tarybai turi būti perduoti ne vėliau kaip prieš tris savaites iki minėtos datos.
3.
Jei klausimai yra susiję su sritimis, numatytomis Europos Sąjungos sutarties 42 straipsnyje, šio straipsnio 2 dalyje nurodytas terminas netaikomas. Taryba turi pateikti atsakymą per tokį terminą, kad Parlamentas būtų tinkamai informuotas.
4.
Vienam klausimo teikėjui suteikiamos penkios minutės klausimui pateikti. Atsako vienas atitinkamos institucijos narys.
Klausimo teikėjas gali pasinaudoti visu minėtu kalbėjimui skirtu laiku.
5.
110 straipsnio 2–5 dalys taikomos
mutatis m
utandis
.
116
straipsnis
Klausimų valanda
1.
Klausimų Komisijai ir Tarybai valanda rengiama per kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją tuo metu, kurį Parlamentas nustato remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu.
2.
Vienos Parlamento mėnesinės sesijos metu Parlamento narys gali pateikti ne daugiau kaip po vieną klausimą Tarybai ir Komisijai.
3.
Klausimai pateikiami Parlamento pirmininkui raštu ir jis nusprendžia, ar jie yra priimtini bei kokia tvarka bus pateikti. Klausimo teikėjui nedelsiant pranešama apie šį sprendimą.
4.
Išsami tvarka reglamentuojama pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytas gaires
Žr. II priedą.
.
5.
Pagal Pirmininkų sueigos išdėstytas gaires atskiri laiko tarpai gali būti skirti pateikti klausimams Komisijos pirmininkui, Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir euro grupės pirmininkui.
117
straipsnis
Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu
1.
Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytas gaires gali pateikti klausimų Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Tarybai, Komisijai arba Komisijos pirmininko pavaduotojai-Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, į kuriuos atsakoma raštu
Žr. III priedą.
. Už tokių klausimų turinį atsako tik jų teikėjai.
2.
Klausimai pateikiami Pirmininkui raštu, ir jis perduoda juos atitinkamiems adresatams. Kai kyla abejonių dėl klausimo priimtinumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Klausimo teikėjui pranešama apie sprendimą.
3.
Jei per nustatytą terminą į pateiktą klausimą negaunama atsakymo, klausimo teikėjo prašymu šis klausimas įrašomas į artimiausio atsakingo komiteto posėdžio darbotvarkę.
Mutatis
mutandis
taikomas 116 straipsnis.
4.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos būtina atsakyti nedelsiant ir kurių nereikia išsamiai tirti (prioritetiniai klausimai), pateikiami per tris savaites nuo jų perdavimo adresatams dienos. Kiekvienas Parlamento narys per mėnesį gali pateikti po vieną prioritetinį klausimą.
Į kitus (neprioritetinius) klausimus atsakoma per šešias savaites nuo jų perdavimo adresatams dienos.
Parlamento nariai pažymi, kokio pobūdžio klausimą jie pateikia. Galutinį sprendimą priima Parlamento pirmininkas.
5.
Klausimai ir atsakymai skelbiami
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
.
118
straipsnis
Klausimai Europos centriniam bankui, į kuriuos atsakoma raštu
1.
Kiekvienas Parlamento narys pagal Darbo tvarkos taisyklių priede išdėstytas gaires gali pateikti klausimų Europos centriniam bankui, į kuriuos atsakoma raštu
Žr. III priedą.
.
2.
Tokie klausimai pateikiami raštu atsakingo komiteto pirmininkui, kuris juos perduoda Europos centriniam bankui.
3.
Klausimai ir atsakymai skelbiami
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
.
4.
Klausimas, į kurį negaunama atsakymo iki nustatytos datos, jo teikėjo prašymu įrašomas į atsakingo komiteto artimiausio posėdžio, kuriame dalyvaus Europos centrinio banko pirmininkas, darbotvarkę.
4
SKYRIUS
KITŲ INSTITUCIJŲ PRANEŠIMAI
119
straipsnis
Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai
1.
Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai, dėl kurių, remiantis Sutartimis, būtina konsultuotis su Europos Parlamentu arba, remiantis kitais teisės aktais, reikalinga Europos Parlamento nuomonė, pristatomi pateikiant pranešimą plenariniame posėdyje.
2.
Metiniai pranešimai ir kiti kitų institucijų pranešimai, kuriems netaikoma šio straipsnio 1 dalis, perduodami atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti parengti pranešimą remiantis 48 straipsniu.
5
SKYRIUS
REZOLIUCIJOS IR REKOMENDACIJOS
120
straipsnis
Pasiūlymai dėl rezoliucijų
1.
Kiekvienas Parlamento narys gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos Europos Sąjungos veiklos sričiai priklausančio klausimu.
Pasiūlymas negali būti ilgesnis kaip 200 žodžių.
2.
Atsakingas komitetas nusprendžia, kokią procedūrą taikyti.
Jis gali sujungti šį pasiūlymą dėl rezoliucijos su kitais pasiūlymais dėl rezoliucijų ar pranešimais.
Jis gali priimti nuomonę ir išdėstyti ją laiške.
Jis gali nuspręsti parengti pranešimą pagal 48 straipsnį.
3.
Pasiūlymo dėl rezoliucijos autoriams pranešama apie komiteto ir Pirmininkų sueigos sprendimus.
4.
Pranešime pateikiamas pasiūlymo dėl rezoliucijos tekstas.
5.
Kitoms Europos Sąjungos institucijoms adresuotas ir laiško forma išdėstytas nuomones perduoda Parlamento pirmininkas.
6.
Pagal 110 straipsnio 2 dalį, 115 straipsnio 5 dalį ar 122 straipsnio 2 dalį pateikto pasiūlymo dėl rezoliucijos autorius arba autoriai gali jį atšaukti iki galutinio balsavimo.
7.
Pagal šio straipsnio 1 dalį pateikto pasiūlymo dėl rezoliucijos autorius, autoriai ar pirmas jį pasirašęs asmuo gali jį atšaukti, kol atsakingas komitetas pagal šio straipsnio 2 dalį nepriima sprendimo parengti pranešimą.
Kai komitetas nusprendžia parengti pranešimą, tik jis pats gali atšaukti pasiūlymą iki galutinio balsavimo.
8.
Frakcija, komitetas ar tiek pat Parlamento narių, kiek reikia pasiūlymui dėl rezoliucijos pateikti, gali perimti atšauktą pasiūlymą ir vėl iš karto jį pateikti.
Komitetai turi užtikrinti, kad dėl pasiūlymų dėl rezoliucijų, pateiktų pagal šį straipsnį ir atitinkančių išdėstytus reikalavimus, būtų imtasi tolesnių veiksmų ir kad jie būtų tinkamai nurodyti galutiniuose dokumentuose.
121
straipsnis
Rekomendacijos Tarybai
1.
Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl klausimų, kuriuos reglamentuoja Europos Sąjungos sutarties V antraštinė dalis, arba jei su Parlamentu nebuvo konsultuotasi dėl tarptautinio susitarimo, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklių 90 ir 91 straipsniuose.
2.
Tokie pasiūlymai perduodami nagrinėti atsakingam komitetui.
Reikalui esant, komitetas perduoda šį klausimą Parlamentui, remdamasis šiose Darbo tvarkos taisyklėse išdėstytomis procedūromis.
3.
Atsakingo komiteto parengtame pranešime Parlamentui pateikiamas pasiūlymas dėl rekomendacijos Tarybai kartu su trumpa aiškinamąja dalimi ir, reikalui esant, komitetų, su kuriais buvo konsultuotasi, nuomonėmis.
Taikant šią dalį išankstinis Pirmininkų sueigos leidimas nereikalingas.
4.
Taikomos 97 straipsnio nuostatos.
122
straipsnis
Diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
1.
Komitetas, tarpparlamentinė delegacija, frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali raštu prašyti Parlamento pirmininko surengti diskusiją dėl svarbių žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų (137 straipsnio 3 dalis).
2.
Remdamasi 1 dalyje minėtais prašymais ir vadovaudamasi IV priedo nuostatomis, Pirmininkų sueiga sudaro sąrašą klausimų, kurie turėtų būti įrašomi į galutinį darbotvarkės projektą kitai diskusijai dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų. Į darbotvarkę negalima įrašyti daugiau kaip trijų klausimų, įskaitant potemius.
Remdamasis 140 straipsnio nuostatomis, Parlamentas gali nuspręsti nenagrinėti į darbotvarkę įrašyto klausimo ir pakeisti jį kitu, nenumatytu klausimu. Pasiūlymai dėl rezoliucijų dėl pasirinktų klausimų pateikiami vėliausiai iki tos dienos vakaro, kada tvirtinama darbotvarkė. Parlamento pirmininkas nustato tikslų terminą, iki kada galima pateikti tokius pasiūlymus dėl rezoliucijų.
3.
Visas frakcijų ar nepriklausomų narių kalbėjimo laikas paskirstomas remiantis 149 straipsnio 4 ir 5 dalyse nustatyta tvarka ir suteikiamas per diskusijas, kurios negali viršyti 60 minučių per vieną Parlamento mėnesinę sesiją.
Laikas, kurio lieka po pasiūlymų dėl rezoliucijų pristatymo, balsavimo dėl jų ir galimų Komisijos bei Tarybos atstovų kalbų, paskirstomas frakcijoms ir nepriklausomiems nariams.
4.
Iš karto po diskusijų vyksta balsavimas. 170 straipsnis netaikomas.
Parlamento pirmininko ir Pirmininkų sueigos sprendimu balsavimas pagal šį straipsnį gali būti bendras.
5.
Jei dėl to paties klausimo pateikta du ar daugiau pasiūlymų dėl rezoliucijų, taikoma 110 straipsnio 4 dalyje išdėstyta procedūra.
6.
Parlamento pirmininkas ir frakcijų pirmininkai gali nuspręsti, kad pasiūlymas dėl rezoliucijos būtų pateiktas balsavimui be diskusijų. Tokiam sprendimui reikia vieningo visų frakcijų pirmininkų pritarimo.
174, 175 ir 177 straipsnių nuostatos netaikomos pasiūlymams dėl rezoliucijų, įrašytiems į darbotvarkę diskusijai dėl žmogaus teisių, teisinės valstybės ir demokratijos principų pažeidimo atvejų.
Pasiūlymai dėl rezoliucijų diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų pateikiami tik po to, kai patvirtinamas svarstytinų klausimų sąrašas. Pasiūlymai dėl rezoliucijų, kurie lieka nenagrinėti diskusijoms skirtu laiku, yra anuliuojami. Ta pati tvarka taikoma ir tiems pasiūlymams dėl rezoliucijų, dėl kurių yra nepasiektas pagal 155 straipsnio 3 dalį reikalaujamas kvorumas. Parlamento nariai turi teisę dar kartą pateikti tuos pačius pasiūlymus nagrinėti komitetuose pagal 120 straipsnį arba per kitos Parlamento mėnesinės sesijos diskusijas dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.
Klausimas negali būti įrašytas į darbotvarkę diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų, jei jis jau yra įrašytas į tos mėnesinės sesijos darbotvarkę.
Jokia Darbo tvarkos taisyklių nuostata nesuteikia teisės rengti bendrų diskusijų dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, pateikto pagal 2 dalies antros pastraipos nuostatas, ir dėl komiteto pranešimo tuo pačiu klausimu.
Kai pagal 155 straipsnio 3 dalį prašoma nustatyti, ar yra kvorumas, šis prašymas taikomas tik tam pasiūlymui dėl rezoliucijos, kuris pateikiamas balsavimui, ir netaikomas kitiems pasiūlymams.
123
straipsnis
Rašytiniai pareiškimai
1.
Ne daugiau kaip penki Parlamento nariai gali raštu pateikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių pareiškimą Europos Sąjungos kompetencijai priklausančiais klausimais, kuriame neaptariami tie klausimai, kurie nagrinėjami šiuo metu vykstančiame teisėkūros procese. Parlamento pirmininkas kiekvieną leidimą suteikia atskirai. Rašytiniai pareiškimai spausdinami ir platinami oficialiosiomis kalbomis. Kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis jie yra įrašomi į registrą. Šis registras yra viešas ir jį galima rasti prie įėjimo į posėdžių salę per Parlamento mėnesines sesijas arba atitinkamoje kvestorių kolegijos nustatytoje vietoje laikotarpiu tarp mėnesinių sesijų.
Rašytinio pareiškimo turinys turi atitikti pareiškimui nustatytus reikalavimus ir jame jokiu būdu negali būti sprendimų tokiais klausimais, kuriems spręsti Darbo tvarkos taisyklėse nustatytos konkrečios procedūros ir įgaliojimai.
2.
Bet kuris Parlamento narys gali pasirašyti po pareiškimu, įrašytu į registrą.
3.
Jei po pareiškimu pasirašo dauguma visų Parlamento narių, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui ir paskelbia pasirašiusiųjų pavardes protokole ir tai, kad pareiškimo tekstas priimtas.
4.
Parlamento mėnesinės sesijos pabaigoje procedūra baigiama perduodant pareiškimą kartu su pasirašiusiųjų pavardėmis adresatams.
5.
Rašytinis pareiškimas, kuris registre yra ilgiau kaip tris mėnesius ir po kuriuo nepasirašo ne mažiau kaip pusė visų Parlamento narių, anuliuojamas.
124
straipsnis
Konsultacijos su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu
1.
Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui.
2.
Komitetas gali prašyti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų.
Komitetas nurodo terminą Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui pateikti savo nuomonę.
Prašymą kreiptis į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą dėl konsultacijos Parlamentas tvirtina be diskusijų.
3.
Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui.
125
straipsnis
Konsultacijos su Regionų komitetu
1.
Kai Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo yra numatyta, kad turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu, Parlamento pirmininkas pradeda konsultavimosi procedūrą ir apie tai praneša Parlamentui.
2.
Komitetas gali paprašyti Regionų komiteto konsultacijos dėl bendro pobūdžio ar specialių klausimų.
Komitetas nustato terminą Regionų komitetui pateikti savo nuomonę.
Prašymą kreiptis į Regionų komitetą dėl konsultacijos Parlamentas tvirtina be diskusijų.
3.
Regionų komiteto pateiktos nuomonės perduodamos atsakingam komitetui.
126
straipsnis
Prašymai Europos agentūroms
1.
Tais atvejais, kai Parlamentas turi teisę pateikti prašymą Europos agentūrai, kiekvienas Parlamento narys gali raštu pateikti tokį prašymą Parlamento pirmininkui. Tokie prašymai turi būti susiję su atitinkamos agentūros kompetencija, prie jų pridedama bendra informacija, paaiškinanti klausimo esmę ir Sąjungos interesą.
2.
Pasikonsultavęs su atsakingu komitetu, Parlamento pirmininkas perduoda prašymą agentūrai arba imasi kitų tinkamų veiksmų. Apie tai nedelsiant informuojamas prašymą pateikęs Parlamento narys. Visuose prašymuose, kuriuos Parlamento pirmininkas nusiunčia agentūrai, nurodomas atsakymo terminas.
3.
Jei agentūra mano negalinti atsakyti į prašymą, kaip jis yra suformuluotas, ar siekia, kad jis būtų pakeistas, ji apie tai nedelsiant informuoja Parlamento pirmininką, kuris imasi atitinkamų veiksmų, jei reikia, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu.
6
SKYRIUS
TARPINSTITUCINIAI SUSITARIMAI
127
straipsnis
Tarpinstituciniai susitarimai
1.
Parlamentas gali sudaryti susitarimus su kitomis institucijomis dėl Sutarčių taikymo, procedūrų tobulinimo ar jų patikslinimo.
Tokie susitarimai gali būti sudaryti įvairiomis formomis: bendrų deklaracijų, pasikeitimų laiškais, elgesio kodeksų ar kitų atitinkamų dokumentų forma. Šiuos susitarimus pasirašo Parlamento pirmininkas po to, kai juos išnagrinėja už konstitucinius reikalus atsakingas komitetas ir kai jiems pritaria Parlamentas. Informavimo tikslais jie gali būti pridėti prie Darbo tvarkos taisyklių.
2.
Kai tokiais susitarimais numatoma keisti esamas procedūrines teises ar pareigas arba kurti naujas procedūrines teises ar pareigas Parlamento nariams ar jo organams, arba kitaip keisti ar aiškinti Darbo tvarkos taisykles, prieš pasirašymą jie perduodami nagrinėti atsakingam komitetui pagal 211 straipsnio 2–6 dalis.
7
SKYRIUS
KREIPIMAISI Į EUROPOS SĄJUNGOS TEISINGUMO TEISMĄ
128
straipsnis
Bylos Europos Sąjungos Teisingumo Teisme
1.
Parlamentas, iki sutartyse ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo statute nurodytų terminų Europos Sąjungos institucijoms ir fiziniams ar juridiniams asmenims pareikšti ieškinius, išnagrinėja Sąjungos teisės aktus ir įgyvendinimo priemones, kad įsitikintų, jog Sutarčių nuostatos, ypač susijusios su Parlamento teisėmis, buvo tinkamai įgyvendintos.
2.
Atsakingas komitetas prireikus pateikia Parlamentui pranešimą žodžiu, kai mano, kad buvo pažeistos Sąjungos teisės.
3.
Parlamento pirmininkas, vadovaudamasis atsakingo komiteto rekomendacija, Parlamento vardu pateikia ieškinį Teisingumo Teisme.
Kitos mėnesinės sesijos pradžioje plenarinio posėdžio metu jis gali pasiūlyti Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį. Jei plenariniame posėdyje dalyvaujantys Parlamento nariai šiam ieškiniui nepritaria balsavusiųjų dauguma, Parlamento pirmininkas ieškinį atsiima.
Jei Parlamento pirmininkas pateikia ieškinį nepaisydamas priešingos atsakingo komiteto rekomendacijos, kitos mėnesinės sesijos pradžioje jis plenarinio posėdžio metu siūlo Parlamentui balsuoti dėl sprendimo paremti ieškinį.
4.
Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingu komitetu, Parlamento vardu pateikia samprotavimus arba nusprendžia įstoti į Teisme nagrinėjamą bylą.
Jeigu Parlamento pirmininkas ketina nukrypti nuo atsakingo komiteto rekomendacijos, jis, nurodydamas priežastis, apie tai praneša atitinkamam komitetui ir klausimą perduoda Pirmininkų sueigai.
Jeigu Pirmininkų sueiga laikosi nuomonės, kad Parlamentas išskirtiniu atveju neturėtų pateikti samprotavimų ar įstoti į Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamą bylą dėl Parlamento akto teisėtumo, klausimas nedelsiant keliamas per plenarinį posėdį.
Skubiais atvejais, siekiant laikytis atitinkamo teismo nustatytų terminų, Parlamento pirmininkas gali imtis atsargumo priemonių. Tokiais atvejais, šioje dalyje nurodoma procedūra taikoma iš karto, kai tik atsiranda galimybė.
Darbo tvarkos taisyklėse nėra nuostatos, pagal kurią skubos atvejais atsakingas komitetas negalėtų priimti sprendimo dėl procedūrinės tvarkos, kuri turėtų būti taikoma siekiant laiku perduoti jo rekomendaciją.
Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 6 dalyje nustatyta atskira procedūra priimant Parlamento sprendimą, susijusį su naudojimusi savo teise pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 218 straipsnio 11 dalį paprašyti Teisingumo Teismo nuomonės dėl tarptautinio susitarimo atitikties Sutartims. Ši nuostata yra lex specialis ir pakeičia bendrąją tvarką, nustatytą 128 straipsnyje.
Tais atvejais, kai Parlamentas naudojasi savo teisėmis kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą ir svarstomam teisės aktui netaikomas 128 straipsnis, šiame straipsnyje numatyta procedūra taikoma pagal analogiją.
129
straipsnis
(Išbraukta)
V
ANTRAŠTINĖ DALIS
RYŠIAI SU NACIONALINIAIS PARLAMENTAIS
130
straipsnis
Keitimasis informacija, bendravimas ir abipusė pagalba
1.
Parlamentas reguliariai informuoja valstybių narių nacionalinius parlamentus apie savo veiklą.
2.
Dėl to, kaip organizuoti ir skatinti veiksmingą ir nuolatinį tarpparlamentinį bendradarbiavimą Sąjungoje pagal Protokolo dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 9 straipsnį, deramasi vadovaujantis Pirmininkų sueigos suteiktais įgaliojimais ir pasitarus su Komitetų pirmininkų sueiga.
Visus susitarimus šiais klausimais Parlamentas tvirtina 127 straipsnyje numatyta tvarka.
3.
Komitetas gali komitetų lygmeniu tiesiogiai pradėti dialogą su nacionaliniais parlamentais, neviršydamas šiam tikslui skirtų biudžeto asignavimų. Ši veikla gali apimti bendradarbiavimą parengiamuoju teisėkūros procedūros etapu ir pasibaigus teisėkūros procedūrai.
4.
Bet koks nacionalinio parlamento Europos Parlamentui oficialiai perduodamas dokumentas, susijęs su Sąjungos lygmeniu vykdoma teisėkūros procedūra, siunčiamas komitetui, atsakingam už atitinkamame dokumente nagrinėjamą sritį.
5.
Pirmininkų sueiga gali suteikti Parlamento pirmininkui įgaliojimus tartis dėl abipusių paslaugų su nacionaliniais valstybių narių parlamentais ir siūlyti bet kokią kitą priemonę, galinčią palengvinti bendravimą su nacionaliniais parlamentais.
131
straipsnis
Europos reikalų komitetų konferencija (COSAC)
1.
Parlamento pirmininko siūlymu Pirmininkų sueiga skiria savo delegacijos narius į COSAC ir gali jiems suteikti įgaliojimus. Delegacijai vadovauja Europos Parlamento pirmininko pavaduotojas, atsakingas už ryšių su nacionaliniais parlamentais palaikymą, ir komiteto, atsakingo už institucinius klausimus, pirmininkas.
2.
Kiti delegacijos nariai parenkami atsižvelgiant į COSAC posėdžio metu svarstomą sritį ir, kiek įmanoma, įtraukiami už atitinkamas sritis atsakingų komitetų atstovai. Po kiekvieno posėdžio delegacija pateikia pranešimą.
3.
Tinkamai atsižvelgiama į Parlamento bendrą politinę pusiausvyrą.
132
straipsnis
Parlamentų konferencijos
Pirmininkų sueiga skiria Parlamento delegacijos narius į visas konferencijas ar kitus analogiškus organus, kuriuose dalyvauja parlamentų atstovai, ir suteikia savo delegacijai įgaliojimus pagal atitinkamas Parlamento rezoliucijas. Delegacija išsirenka savo pirmininką ir, jei reikia, vieną ar daugiau pirmininko pavaduotojų.
VI
ANTRAŠTINĖ DALIS
SESIJOS
1
SKYRIUS
PARLAMENTO SESIJOS
133
straipsnis
Parlamento kadencija, sesijos, mėnesinės sesijos, posėdžiai
1.
Parlamento kadencijos trukmė yra tokia pati kaip 1976 m. rugsėjo 20 d. Akte numatyta Parlamento nario kadencijos trukmė.
2.
Sesija trunka vienerius metus, kaip numatyta pirmiau minėtame Akte ir Sutartyse.
3.
Mėnesinė sesija yra Parlamento susirinkimas, paprastai vykstantis kiekvieną mėnesį. Ji susideda iš kiekvieną dieną vykstančių posėdžių.
Tą pačią dieną vykstantys plenariniai Parlamento posėdžiai yra laikomi vienu posėdžiu.
134
straipsnis
Parlamento sušaukimas
1.
Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka kiekvienų metų antrą kovo antradienį ir pats nusprendžia dėl sesijos pertraukų trukmės.
2.
Be to, Parlamentas be atskiro kvietimo susirenka pirmą antradienį praėjus mėnesiui nuo 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto 10 straipsnio 1 dalyje numatyto laikotarpio pabaigos.
3.
Pirmininkų sueiga gali keisti pertraukų trukmę, patvirtintą vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, priimdama pagrįstą sprendimą likus ne mažiau kaip penkiolikai dienų iki pirmiau Parlamento nustatytos datos pradėti mėnesinę sesiją; ši data negali būti nukelta daugiau kaip penkiolika dienų.
4.
Išimties tvarka Parlamento narių daugumos arba Komisijos ar Tarybos prašymu Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su Pirmininkų sueiga, sušaukia Parlamentą.
Be to, Parlamento pirmininkas, pritarus Pirmininkų sueigai, išimties tvarka gali sušaukti Parlamentą skubos atveju.
135
straipsnis
Posėdžių vieta
1.
Parlamento plenariniai posėdžiai ir jo komitetų posėdžiai vyksta Sutartyse nustatyta tvarka.
Siūlymams dėl papildomų mėnesinių sesijų Briuselyje ir bet kokiems jų pakeitimams pakanka balsavusiųjų narių daugumos.
2.
Kiekvienas komitetas gali nuspręsti paprašyti, kad vienas ar keli posėdžiai vyktų kitoje vietoje. Motyvuotas prašymas perduodamas Parlamento pirmininkui, kuris jį pateikia Biurui. Skubos atveju Parlamento pirmininkas gali pats priimti sprendimą. Jei Biuras ar Parlamento pirmininkas atmeta prašymą, turi būti pateiktos atmetimo priežastys.
136
straipsnis
Dalyvavimas posėdžiuose
1.
Kiekvieno posėdžio metu Parlamento nariai pasirašo dalyvių sąraše.
2.
Parlamento narių, pasirašiusių dalyvių sąraše, pavardės įrašomos į kiekvieno posėdžio protokolą.
2
SKYRIUS
PARLAMENTO DARBO TVARKA
137
straipsnis
Darbotvarkės projektas
1.
Prieš kiekvieną Parlamento mėnesinę sesiją Pirmininkų sueiga parengia darbotvarkės projektą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacijomis bei atsižvelgdama į suderintą Komisijos darbo programą, nurodytą 35 straipsnyje.
Parlamento pirmininko kvietimu Tarybos ir Komisijos atstovai gali dalyvauti Pirmininkų sueigoje svarstant darbotvarkės projektą.
2.
Darbotvarkės projekte gali būti nurodytas balsavimo dėl tam tikrų svarstytinų klausimų laikas.
3.
Darbotvarkės projekte gali būti skirta laiko 122 straipsnyje nurodytoms vienai ar dviems, iš viso ne ilgiau kaip 60 minučių trunkančioms, diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.
4.
Galutinis darbotvarkės projektas Parlamento nariams išdalijamas vėliausiai prieš tris valandas iki mėnesinės sesijos pradžios.
138
straipsnis
Plenarinių posėdžių procedūra be diskusijų ir be pakeitimų
1.
Visi komitete priimti pasiūlymai dėl įstatymo galią turinčių teisės aktų (pirmajam svarstymui) ar su teisėkūra nesusiję pasiūlymai dėl rezoliucijų, jei prieš juos balsavo mažiau negu viena dešimtoji komiteto narių, įrašomi į Parlamento darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų.
Dėl tokio klausimo balsuojama vieną kartą, išskyrus jeigu prieš parengiant galutinį darbotvarkės projektą frakcija arba atskiri Parlamento nariai, kartu sudarantys vieną dešimtąją visų Parlamento narių, raštu paprašo leisti pateikti pakeitimus. Tokiu atveju Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.
2.
Dėl klausimų, įrašytų į galutinį darbotvarkės projektą balsuoti be pakeitimų, nediskutuojama, jeigu tvirtindamas darbotvarkę mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas nenusprendžia kitaip, remdamasis Pirmininkų sueigos pasiūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu.
3.
Rengdama galutinę mėnesinės sesijos darbotvarkę, Pirmininkų sueiga gali siūlyti įrašyti ir kitus klausimus be pakeitimų ar be diskusijų. Parlamentas, tvirtindamas darbotvarkę, negali priimti tokių pasiūlymų, jei likus ne mažiau kaip valandai iki mėnesinės sesijos pradžios frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių dėl jų pateikia prieštaravimų raštu.
4.
Jei dėl klausimo nediskutuojama, pranešėjas ar atsakingo komiteto pirmininkas prieš pat balsavimą gali padaryti ne ilgiau kaip dvi minutes trunkantį pareiškimą.
139
straipsnis
Trumpas pristatymas
Pranešėjo prašymu ar Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas taip pat gali nuspręsti, kad klausimą, dėl kurio nereikia išsamiai diskutuoti, per plenarinį posėdį trumpai pristatys pranešėjas. Tokiu atveju Komisija gali pateikti savo atsakymą, po kurio vyks iki dešimties minučių trukmės diskusijos, kurių metu Parlamento pirmininkas gali iki vienos minutės suteikti Parlamento pirmininko pastebėtam žodžio prašančiam Parlamento nariui.
140
straipsnis
Darbotvarkės priėmimas ir jos keitimas
1.
Kiekvienos mėnesinės sesijos pradžioje Parlamentas priima sprendimą dėl galutinio darbotvarkės projekto. Pasiūlymus iš dalies keisti darbotvarkę gali teikti komitetai, frakcijos arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Visus pasiūlymus dėl darbotvarkės pakeitimų Parlamento pirmininkas turi gauti ne vėliau kaip prieš valandą iki mėnesinės sesijos pradžios. Parlamento pirmininkas gali suteikti žodį pasiūlymo autoriui, vienam kalbėtojui ir vienam pasiūlymui nepritariančiam kalbėtojui. Kiekviena kalba trunka ne ilgiau kaip vieną minutę.
2.
Patvirtinus darbotvarkę, jokie jos pakeitimai negalimi, išskyrus Darbo tvarkos taisyklių 142 ir 174–178 straipsniuose numatytais atvejais arba remiantis Parlamento pirmininko pasiūlymu.
Jei procedūrinis pasiūlymas iš dalies keisti darbotvarkę yra atmetamas, jis negali būti vėl pateiktas tos pačios mėnesinės sesijos metu.
3.
Baigiantis posėdžiui, Parlamento pirmininkas paskelbia kito posėdžio datą, laiką ir jo darbotvarkę.
141
straipsnis
Neeilinės diskusijos
1.
Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali prašyti į Parlamento darbotvarkę įrašyti neeilines diskusijas dėl labai svarbaus Europos Sąjungos politikos klausimo. Paprastai per vieną mėnesinę sesiją vyksta ne daugiau kaip viena neeilinė diskusija.
2.
Prašymas surengti neeilines diskusijas raštu pateikiamas Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš tris valandas iki mėnesinės sesijos, kurios metu turėtų vykti šios diskusijos, pradžios. Balsavimas dėl šio prašymo vyksta mėnesinės sesijos pradžioje, kai Parlamentas tvirtina savo darbotvarkę.
3.
Reaguodamas į įvykius, kurie vyksta po mėnesinės sesijos darbotvarkės patvirtinimo, Parlamento pirmininkas, pasitaręs su frakcijų pirmininkais, gali pasiūlyti surengti neeilines diskusijas. Dėl tokio pasiūlymo balsuojama posėdžio pradžioje arba balsuoti skirtu laiku, Parlamento nariams apie tai pranešus ne vėliau kaip prieš valandą.
4.
Parlamento pirmininkas nustato, kada vyks tokios diskusijos. Bendras diskusijoms skirtas laikas neturi viršyti 60 minučių. Frakcijų ir nepriklausomų Parlamento narių kalbėjimo laikas paskirstomas vadovaujantis 149 straipsnio 4 ir 5 dalimis.
5.
Diskusijos baigiamos nepriimant rezoliucijos.
142
straipsnis
Skubos tvarka
1.
Prašymą skubos tvarka surengti diskusijas dėl pasiūlymo, dėl kurio buvo konsultuotasi su Parlamentu pagal 43 straipsnio 1 dalį, Parlamentui gali pateikti Parlamento pirmininkas, komitetas, frakcija, ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Komisija arba Taryba. Šis prašymas pateikiamas raštu ir turi būti motyvuotas.
2.
Gavęs prašymą surengti diskusijas skubos tvarka, Parlamento pirmininkas apie tai praneša Parlamentui. Dėl šio prašymo balsuojama posėdžio, kuris vyksta po posėdžio, kuriame Parlamentui buvo paskelbta apie šį prašymą, pradžioje, jei su prašymu susijęs pasiūlymas Parlamento nariams buvo išdalytas oficialiosiomis kalbomis. Jei dėl to paties klausimo gaunami keli prašymai surengti diskusijas skubos tvarka, dėl jų visų patenkinimo ar atmetimo sprendžiama bendrai.
3.
Prieš balsavimą kalbėti ne ilgiau kaip po 3 minutes gali tik prašymo teikėjas, vienas kalbėtojas, pritariantis prašymui, vienas nepritariantis bei atsakingo komiteto pirmininkas ir (arba) pranešėjas.
4.
Klausimai, kuriems taikoma skubos tvarka, turi pirmenybę kitų darbotvarkės klausimų atžvilgiu. Parlamento pirmininkas nustato diskusijų ir balsavimo dėl jų laiką.
5.
Diskusijos skubos tvarka gali būti organizuojamos ir nepateikus pranešimo arba išimties atvejais remiantis atsakingo komiteto žodiniu pranešimu.
143
straipsnis
Bendrosios diskusijos
Bet kuriuo metu gali būti priimamas sprendimas rengti bendrąsias diskusijas dėl panašių ar iš esmės susijusių klausimų.
144
straipsnis
Terminai
Dėl dokumento teksto diskusijos gali būti rengiamos ir dėl jo balsuojama tik tada, jei jis buvo išdalytas ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, išskyrus 122 ir 142 straipsniuose nurodytus skubos atvejus.
3
SKYRIUS
BENDRA POSĖDŽIŲ ORGANIZAVIMO TVARKA
145
straipsnis
Įėjimas į posėdžių salę
1.
Į salę įleidžiami tik Parlamento nariai, Komisijos ir Tarybos nariai, Parlamento generalinis sekretorius, darbuotojai, kurie salėje turi būti dėl savo pareigų pobūdžio, ir Europos Sąjungos ekspertai ar pareigūnai.
2.
Į lankytojams skirtas vietas įleidžiami tik Parlamento pirmininko arba generalinio sekretoriaus deramai išduotus leidimus turintys asmenys.
3.
Asmenys, esantys lankytojams skirtose vietose, turi sėdėti ir laikytis tylos. Jei lankytojai garsiai reiškia savo pritarimą ar nepasitenkinimą, tvarkdariai juos nedelsdami išprašo iš salės.
146
straipsnis
Kalbos
1.
Visi Parlamento dokumentai rengiami oficialiosiomis kalbomis.
2.
Visi Parlamento nariai turi teisę Parlamente kalbėti pasirinktomis oficialiosiomis kalbomis. Viena iš oficialiųjų kalbų sakomos kalbos yra sinchroniškai verčiamos į visas oficialiąsias kalbas ir į kitas kalbas, dėl kurių būtinumo nusprendžia Biuras.
3.
Komiteto ir delegacijos posėdžiuose žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kurias vartoja ir kurių pareikalauja tikrieji ir pavaduojantys to komiteto ar delegacijos nariai.
4.
Komiteto ar delegacijos posėdžiuose, vykstančiuose ne įprastose darbo vietose, žodžiu verčiama į tas oficialiąsias kalbas ir iš tų kalbų, kuriomis kalbantys nariai yra patvirtinę savo dalyvavimą posėdyje. Tokia tvarka išimties atvejais gali būti lankstesnė, susitarus komiteto ar delegacijos nariams. Jei susitarti nepavyksta, sprendžia Biuras.
Jei paskelbus balsavimo rezultatus nustatoma, kad esama nesutapimų tarp skirtingų kalbų variantų, Parlamento pirmininkas, remdamasis 171 straipsnio 5 dalimi, nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jei jis paskelbia, kad rezultatas galioja, jis turi nuspręsti kurį variantą reikia laikyti priimtu. Tačiau originalas negali būti visada laikomas oficialiu tekstu, kadangi gali pasitaikyti atvejų, kai tekstas kitomis kalbomis skiriasi nuo originalo teksto.
147
straipsnis
Pereinamosios nuostatos
1.
Pereinamuoju laikotarpiu, kuris baigiasi pasibaigus septintajai Parlamento kadencijai
Pratęsta Parlamento 2009 m. kovo 11 d. sprendimu.
, leidžiama nukrypti nuo 146 straipsnio nuostatų, jei, nors ir buvo imtasi reikiamų priemonių, vis dar trūksta tam tikros oficialiosios kalbos vertėjų žodžiu ir raštu.
2.
Generalinio sekretoriaus siūlymu Biuras nustato, ar kiekvienos atitinkamos oficialiosios kalbos atveju įvykdytos 1 dalyje nurodytos sąlygos ir, atsižvelgdamas į generalinio sekretoriaus pateikiamą pažangos ataskaitą, kas šešis mėnesius iš naujo apsvarsto šį savo sprendimą. Biuras patvirtina būtinas įgyvendinimo taisykles.
3.
Taikomos Sutarčių pagrindu Tarybos priimtos laikinos išimtinės nuostatos dėl teisės aktų rengimo, išskyrus Europos Parlamento ir Tarybos kartu priimtus reglamentus.
4.
Remdamasis pagrįsta Biuro rekomendacija, Parlamentas gali bet kada nuspręsti panaikinti šį straipsnį anksčiau arba, baigiantis šio straipsnio 1 dalyje nurodytam terminui, pratęsti jo galiojimą.
148
straipsnis
Dokumentų išdalijimas
Parlamento diskusijoms ir sprendimams skirti dokumentai išspausdinami ir išdalijami Parlamento nariams. Šių dokumentų sąrašas skelbiamas Parlamento posėdžių protokoluose.
Nedarant poveikio pirmosios pastraipos taikymui, Parlamento nariai ir frakcijos gali tiesiogiai naudotis Europos Parlamento vidaus kompiuterių sistema, kad susipažintų su visais nekonfidencialiais parengiamaisiais dokumentais (pranešimų projektais, rekomendacijų projektais, nuomonių projektais, darbo dokumentais, komitetuose pateiktais pakeitimais).
149
straipsnis
Kalbėjimo laiko paskirstymas ir kalbėtojų sąrašas
1.
Pirmininkų sueiga gali pasiūlyti Parlamentui paskirstyti kalbėjimo per tam tikras diskusijas laiką. Sprendimą dėl tokio pasiūlymo Parlamentas priima be diskusijų.
2.
Parlamento nariai negali kalbėti nepakviesti Parlamento pirmininko. Parlamento nariai kalba iš savo vietų ir kreipiasi į Parlamento pirmininką. Jei kalbėtojai nukrypsta nuo temos, Parlamento pirmininkas juos dėl to perspėja.
3.
Parlamento pirmininkas gali sudaryti pirmos tam tikrų diskusijų dalies kalbėtojų sąrašą, kuriame būtų numatyta viena ar kelios kalbėtojų iš kiekvienos frakcijos pagal jų dydį ir vieno nepriklausomo Parlamento nario grupės.
4.
Šios diskusijų dalies kalbėti skirtas laikas paskirstomas pagal šiuos kriterijus:
a)
pirmoji kalbėti skirto laiko dalis paskirstoma po lygiai visoms frakcijoms;
b)
kita kalbėjimo laiko dalis paskirstoma frakcijoms proporcingai pagal jų narių skaičių;
c)
nepriklausomiems Parlamento nariams bendrai skiriamas laikas atitinka laiką, paskirtą kiekvienai frakcijai remiantis a ir b punktais.
5.
Kai bendras kalbėjimo laikas paskirstomas keliems darbotvarkės klausimams svarstyti, frakcijos informuoja Parlamento pirmininką, kiek laiko jos skirs kiekvienam klausimui aptarti. Parlamento pirmininkas užtikrina, kad būtų paisoma taip paskirstyto laiko.
6.
Likęs diskusijų laikas nėra iš anksto specialiai paskirstomas. Vietoj to Parlamento pirmininkas suteikia galimybę nariams kalbėti paprastai ne ilgiau kaip vieną minutę. Parlamento pirmininkas kiek įmanoma labiau užtikrina, kad paeiliui galėtų kalbėti skirtingų politinių pažiūrų kalbėtojai ir skirtingoms valstybėms narėms atstovaujantys kalbėtojai.
7.
Atsakingo komiteto pirmininkui ar pranešėjui bei frakcijų pirmininkams, kurie nori kalbėti frakcijų vardu, arba kalbėtojams, kurie juos pavaduoja, jų prašymu suteikiama pirmenybė.
8.
Parlamento pirmininkas gali suteikti žodį Parlamento nariams, kurie pakeldami mėlynąją kortelę parodo, kad kalbant kitam nariui norėtų pateikti jam klausimą, bet ne ilgiau kaip per pusę minutės, jei kalbėtojas sutinka ir jei Parlamento pirmininkas įsitikinęs, kad dėl to nebus trukdoma diskusijoms.
9.
Parlamento nariai gali kalbėti ne ilgiau kaip vieną minutę šiais klausimais: posėdžio protokolo, procedūrinių pasiūlymų, galutinio darbotvarkės projekto pakeitimų ar darbotvarkės pakeitimų.
10.
Nepažeisdamas kitų drausminių įgaliojimų Parlamento pirmininkas gali pareikalauti išbraukti iš posėdžio diskusijų stenogramos tų Parlamento narių, kuriems nebuvo suteiktas žodis arba kurie viršijo jiems suteiktą laiką, kalbas.
11.
Kai diskutuojama dėl pranešimo, Komisija ir Taryba paprastai išklausomos iš karto po to, kai pranešėjas pristato pranešimą. Komisija, Taryba ir pranešėjas gali kalbėti dar kartą, atsakydami į Parlamento narių išsakytas mintis.
12.
Per diskusijas nekalbėję Parlamento nariai gali ne daugiau kaip kartą per mėnesinę sesiją įteikti ne ilgesnį kaip 200 žodžių raštišką pareiškimą, kuris pridedamas prie diskusijų stenogramos.
13.
Nepažeidžiant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 230 straipsnio nuostatų, Parlamento pirmininkas ieško būdų, kaip pasiekti sutarimą su Komisija, Taryba ir Europos Vadovų Tarybos pirmininku dėl jų kalboms skiriamo laiko.
150
straipsnis
Vienos minutės kalbos
Per pirmą kiekvienos mėnesinės sesijos posėdį ne ilgiau kaip pusvalandžiui Parlamento pirmininkas suteikia žodį Parlamento nariams, norintiems atkreipti Parlamento dėmesį į svarbius politikos klausimus. Kiekvienas Parlamento narys kalba ne ilgiau kaip vieną minutę. Tos pačios mėnesinės sesijos metu Parlamento pirmininkas gali skirti dar tiek pat laiko tokioms kalboms.
151
straipsnis
Pareiškimai asmeniniu klausimu
1.
Parlamento narių pareiškimai asmeniniu klausimu išklausomi pasibaigus diskusijoms dėl aptariamo darbotvarkės klausimo arba tvirtinant posėdžio, su kuriuo susijęs Parlamento nario prašymas kalbėti, protokolą.
Kalbėtojas negali kalbėti diskusijose svarstytais klausimais, jis gali tik paneigti jo asmeniui skirtas ir diskusijų metu išsakytas pastabas ar jam priskirtą nuomonę arba patikslinti paties pasakytas kalbas.
2.
Pareiškimai asmeniniu klausimu trunka ne ilgiau kaip tris minutes, jeigu Parlamentas nenusprendžia kitaip.
4
SKYRIUS
PRIEMONĖS, TAIKOMOS NESILAIKANT NARIŲ ELGESIO NORMŲ
152
straipsnis
Neatidėliotinos priemonės
1.
Parlamento pirmininkas paragina laikytis tvarkos Parlamento narį, kuris trukdo sklandžiam posėdžio darbui ar kurio elgesys nesuderinamas su atitinkamomis 9 straipsnio nuostatomis.
2.
Jei įspėtasis Parlamento narys toliau trukdo dirbti, Parlamento pirmininkas dar kartą paragina jį laikytis tvarkos, ir šis įspėjimas įrašomas į protokolą.
3.
Jei trukdoma toliau ar padaromi nauji nusižengimai, Parlamento pirmininkas gali iš pažeidėjo atimti teisę kalbėti bei išprašyti jį iš salės neleisdamas dalyvauti likusioje posėdžio dalyje. Ypač rimtais atvejais Parlamento pirmininkas gali pasinaudoti pastarąja priemone nedelsdamas ir be antrojo įspėjimo. Generalinis sekretorius, pasitelkdamas į pagalbą salės tvarkdarius ir, jei būtina, Parlamento Saugos tarnybą, nedelsdamas pasirūpina, kad tokios drausminės priemonės būtų vykdomos.
4.
Jei dėl trukdymo sutrinka Parlamento darbas, Parlamento pirmininkas, siekdamas atstatyti tvarką, tam tikram laikui sustabdo posėdį arba jį pabaigia. Jei Parlamento pirmininko neklausoma, jis palieka Parlamento pirmininko vietą. Šis veiksmas reiškia, kad posėdis sustabdomas. Posėdis tęsiamas Parlamento pirmininkui vėl jį sukvietus.
5.
1–4 dalyse numatyti įgaliojimai
mutatis mutandis
suteikiami valdymo organų, komitetų ir delegacijų posėdžių pirmininkams, kaip numatyta Darbo tvarkos taisyklėse.
6.
Prireikus atsižvelgdamas į elgesio normų pažeidimo sunkumą, posėdžio pirmininkas ne vėliau kaip iki kitos mėnesinės sesijos arba valdymo organo, komiteto ar delegacijos kito posėdžio gali Parlamento pirmininkui pateikti prašymą taikyti 153 straipsnį.
153
straipsnis
Nuobaudos
1.
Ypatingai rimto trukdymo posėdžio darbui ir sutrikimų Parlamento darbe atvejais, kai pažeidžiami 9 straipsnyje nustatyti principai, Parlamento pirmininkas, išklausęs atitinkamą Parlamento narį, priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama atitinkama nuobauda, ir prieš paskelbdamas jį per plenarinį posėdį apie šį sprendimą praneša atitinkamam Parlamento nariui ir valdymo organų, komitetų ar delegacijų, kuriems tas Parlamento narys priklauso, pirmininkams.
2.
Įvertinant konkretų elgesį, būtina atsižvelgti į jo išskirtinį, pasikartojantį ar nuolatinį pobūdį, taip pat ir į jo šiurkštumo laipsnį, remiantis prie šių Darbo tvarkos taisyklių pridedamomis gairėmis
Žr. XVI priedą.
.
3.
Nuobauda gali apimti vieną ar kelias toliau išvardytas priemones:
a)
papeikimą;
b)
teisės gauti dienpinigių išmoką atėmimą nuo dviejų iki dešimties dienų;
c)
laikiną (nuo dviejų iki dešimties iš eilės einančių Parlamento arba bet kurio iš jo valdymo organų, komitetų ar delegacijų posėdžių dienų) uždraudimą dalyvauti visoje arba tam tikroje Parlamento veikloje, nepažeidžiant teisės balsuoti plenariniame posėdyje, su sąlyga, kad šiuo atveju griežtai laikomasi elgesio normų;
d)
remiantis 19 straipsniu Pirmininkų sueigai teikiamą pasiūlymą sustabdyti ar nutraukti vieną ar keletą Parlamento nario, einančio tam tikras pareigas Parlamente, įgaliojimų.
154
straipsnis
Vidaus skundų pateikimo tvarka
Atitinkamas Parlamento narys per dvi savaites nuo pranešimo apie Parlamento pirmininko paskirtą nuobaudą gali pateikti skundą Biurui. Pateikus skundą sustabdomas nuobaudos taikymas. Nedarant poveikio Parlamento nario teisėms, susijusioms su apskundimu už Parlamento ribų, ne vėliau kaip per keturias savaites nuo skundo pateikimo dienos Biuras gali panaikinti, patvirtinti arba sumažinti paskirtą nuobaudą. Jeigu per nustatytą terminą Biuras nepriima sprendimo, nuobauda laikoma niekine ir negaliojančia.
5
SKYRIUS
KVORUMAS IR BALSAVIMAS
155
straipsnis
Kvorumas
1.
Parlamentas svarsto, sprendžia dėl darbotvarkės ir tvirtina posėdžio protokolus, nesvarbu, kiek Parlamento narių dalyvauja posėdyje.
2.
Kvorumas yra, jei į posėdžių salę susirenka viena trečioji visų Parlamento narių.
3.
Balsavimas yra teisėtas, koks bebūtų balsuojančiųjų skaičius, nebent prieš balsuojant, Parlamento pirmininkas išankstiniu ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu konstatuoja, kad kvorumo nėra. Jei iš balsavimo rezultatų matyti, kad nebuvo kvorumo, balsavimas įrašomas į ateinančio posėdžio darbotvarkę.
Prašymą dėl kvorumo konstatavimo gali pateikti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Frakcijos vardu prašymas nepriimamas.
Nustatant balsavimo rezultatus, reikia atsižvelgti, remiantis šio straipsnio 2 dalimi, į visų posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičių ir, remiantis šio straipsnio 4 dalimi, visų Parlamento narių, paprašiusių konstatuoti kvorumą, skaičių. Šiuo tikslu negali būti naudojama elektroninė balsų skaičiavimo sistema. Posėdžių salės durys negali būti uždaromos.
Jeigu posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičiaus nepakanka kvorumui sudaryti, Parlamento pirmininkas neskelbia balsavimo rezultatų ir konstatuoja, kad kvorumas nesusidarė.
Šio straipsnio 3 dalies paskutinis sakinys netaikomas balsuojant dėl procedūrinių pasiūlymų, bet taikomas tik balsuojant dėl paties turinio.
4.
Paprašę konstatuoti kvorumą Parlamento nariai, remiantis šio straipsnio 2 dalimi, įskaitomi į posėdžių salėje esančių Parlamento narių skaičių, net jei jų nebėra posėdžių salėje.
Paprašę konstatuoti kvorumą Parlamento nariai turi būti posėdžių salėje tuo metu, kai pateikiamas šis prašymas.
5.
Jei dalyvauja mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, Parlamento pirmininkas gali konstatuoti, kad kvorumo nėra.
156
straipsnis
Pakeitimų pateikimas ir jų pristatymas
1.
Atsakingas komitetas, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali teikti pakeitimus, kurie svarstomi plenarinio posėdžio metu.
Pakeitimai turi būti pateikti raštu ir pasirašyti jų autorių.
Teisėkūros dokumentų, numatytų 43 straipsnio 1 dalyje, pakeitimus gali lydėti trumpi pagrindimai. Už šiuos pagrindimus yra atsakingas jų autorius ir šie pagrindimai neteikiami balsuoti.
2.
Nepažeidžiant 157 straipsnyje numatytų apribojimų, pakeitimu gali būti siekiama iš dalies pakeisti bet kokią teksto dalį ir išbraukti, įterpti ar pakeisti vienus žodžius ar skaičius kitais.
Šiame ir 157 straipsniuose žodis „tekstas“ reiškia visą pasiūlymą dėl rezoliucijos, visą teisėkūros rezoliucijos projektą, visą pasiūlymą dėl sprendimo ar visą pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio teisės akto.
3.
Parlamento pirmininkas nustato pakeitimų pateikimo terminą.
4.
Pakeitimo autorius ar kitas Parlamento narys, kurį vietoj savęs paskiria pakeitimo autorius, gali pristatyti pakeitimą diskusijų metu.
5.
Jei autorius savo pakeitimą atsiima, šis pakeitimas, jei jo nedelsdamas nepateikia kitas Parlamento narys, atkrenta.
6.
Jei Parlamentas nenusprendžia kitaip, pakeitimai teikiami balsuoti tik po to, kai jie buvo išspausdinti ir išdalyti visomis oficialiosiomis kalbomis. Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei tam prieštarauja ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas vengia priimti sprendimus, dėl kurių tam tikrą kalbą vartojantys Parlamento nariai nepriimtinu mastu atsidurtų nepalankioje padėtyje.
Kai dalyvauja mažiau kaip šimtas narių, Parlamentas negali nuspręsti kitaip, jei ne mažiau kaip viena dešimtoji dalyvaujančių Parlamento narių tam prieštarauja.
Gali būti siūloma balsuoti dėl žodinių pakeitimų, pateiktų komiteto posėdžio metu, nebent su tuo nesutiktų vienas iš komiteto narių.
157
straipsnis
Pakeitimų priimtinumas
1.
Pakeitimas yra nepriimtinas, jei:
a)
jis nėra tiesiogiai susijęs su tekstu, kurį juo norima pakeisti;
b)
juo siekiama išbraukti visą tekstą arba visą tekstą pakeisti kitu;
c)
juo siekiama pakeisti daugiau nei vieną teksto, su kuriuo jis yra susijęs, straipsnį ar straipsnio dalį. Ši nuostata netaikoma kompromisiniams pakeitimams ar pakeitimams, kuriais siekiama pakeisti tą patį ar tuos pačius žodžius visame tekste;
d)
paaiškėja, kad teksto, kurį pakeitimu norima pakeisti, nauja redakcija nereikalauja pakeitimų bent viena iš oficialiųjų kalbų; šiuo atveju Parlamento pirmininkas su suinteresuotais asmenimis ieško tinkamo kalbinio sprendimo.
2.
Visi pakeitimai, prieštaraujantys anksčiau priimtiems sprendimams dėl to paties teksto to paties balsavimo metu, atkrenta.
3.
Parlamento pirmininkas sprendžia dėl pakeitimų priimtinumo.
Parlamento pirmininkas, spręsdamas dėl pakeitimų priimtinumo pagal šio straipsnio 3 dalį, remiasi ne tik šio straipsnio 1 ar 2 dalyse esančiomis nuostatomis, bet visomis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis.
4.
Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti alternatyvų pasiūlymą dėl rezoliucijos, kuris pakeistų su teisėkūra nesusijusį pasiūlymą dėl rezoliucijos, esantį komiteto pranešime.
Šiuo atveju frakcija arba atitinkami Parlamento nariai negali teikti atsakingo komiteto pasiūlymo dėl rezoliucijos pakeitimų. Alternatyvus pasiūlymas dėl rezoliucijos negali būti ilgesnis nei atsakingo komiteto pasiūlymas dėl rezoliucijos. Parlamentui jis pateikiamas balsuoti vienu balsavimu ir be pakeitimų.
Mutatis mutandis
taikoma 110 straipsnio 4 dalis.
158
straipsnis
Balsavimo procedūra
1.
Balsuojant dėl pranešimų taikoma ši procedūra:
a)
pirmiausia balsuojama dėl galimų teksto, su kuriuo yra susijęs atsakingo komiteto pranešimas, pakeitimų;
b)
po to balsuojama dėl viso – pakeisto ar ne – teksto;
c)
vėliau balsuojama dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos ar teisėkūros rezoliucijos projekto pakeitimų;
d)
galiausiai balsuojama dėl viso pasiūlymo dėl rezoliucijos ar viso teisėkūros rezoliucijos projekto (galutinis balsavimas).
Parlamentas nebalsuoja dėl pranešimo aiškinamosios dalies.
2.
Antrojo svarstymo metu taikoma ši procedūra:
a)
jei nepateikiamas pasiūlymas atmesti ar iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, laikoma, kad ji yra priimta, vadovaujantis 72 straipsniu;
b)
dėl pasiūlymo atmesti Tarybos poziciją balsuojama prieš balsuojant dėl pakeitimų (žr. 65 straipsnio 1 dalį);
c)
jei buvo pateikti keli Tarybos pozicijos pakeitimai, dėl jų balsuojama 161 straipsnyje nurodyta tvarka;
d)
kai Parlamente įvyko balsavimas, kuriuo siekta iš dalies pakeisti Tarybos poziciją, papildomai balsuoti dėl viso teksto galima tik vadovaujantis 65 straipsnio 2 dalimi.
3.
Trečiajam svarstymui taikoma 69 straipsnyje numatyta procedūra.
4.
Kai vyksta balsavimas dėl teisės aktų tekstų ir dėl pasiūlymų dėl rezoliucijų, nesusijusių su teisėkūra, visų pirma balsuojama dėl teksto dėstomosios dalies, paskui dėl nurodomosios ir konstatuojamosios teksto dalių. Pakeitimai, prieštaraujantys ankstesniam balsavimui, atkrenta.
5.
Balsavimo metu kalbėti gali tik pranešėjas, trumpai pristatydamas savo komiteto poziciją dėl balsuoti pateiktų pakeitimų.
159
straipsnis
Balsų pasiskirstymas po lygiai
1.
158 straipsnio 1 dalies b ar d punktuose numatyto balsavimo metu balsams pasiskirsčius po lygiai, visas tekstas grąžinamas komitetui. Ši procedūra taikoma ir 3 bei 7 straipsniuose numatytų balsavimų metu ir 186 bei 198 straipsniuose numatytų galutinių balsavimų metu, pastaraisiais atvejais klausimus perduodant svarstyti Pirmininkų sueigai.
2.
Jei balsuojant dėl visos darbotvarkės (140 straipsnis), dėl viso posėdžio protokolo (179 straipsnis) ar dėl teksto, kuris pateikiamas balsuoti dalimis pagal 163 straipsnį, balsai pasiskirsto po lygiai, tekstas, dėl kurio balsuojama, laikomas priimtu.
3.
Visais kitais atvejais balsams pasiskirsčius po lygiai, nepažeidžiant straipsnių, kuriuose reikalaujama kvalifikuotos balsų daugumos, tekstas ar pasiūlymas, dėl kurių balsuojama, laikomi atmestais.
160
straipsnis
Balsavimo principai
1.
Dėl pranešimų balsuojama remiantis atsakingo komiteto rekomendacija. Komitetas gali patikėti šį darbą savo pirmininkui ar pranešėjui.
2.
Komitetas gali rekomenduoti dėl visų ar kai kurių pakeitimų balsuoti vienu metu, juos priimti, atmesti ar panaikinti.
Jis taip pat gali pasiūlyti kompromisinius pakeitimus.
3.
Jei komitetas rekomenduoja dėl visų pakeitimų balsuoti vienu metu, šis balsavimas vyksta pirmiausia.
4.
Jeigu komitetas pateikia kompromisinį pakeitimą, dėl pastarojo balsuojama pirmiausia.
5.
Dėl pakeitimų, dėl kurių prašoma balsuoti vardiniu būdu, vyksta atskiras balsavimas.
6.
Balsavimas dalimis neleistinas, kai balsuojama dėl visų pakeitimų vienu metu ar kai balsuojama dėl kompromisinių pakeitimų.
161
straipsnis
Balsavimo dėl pakeitimų eilės tvarka
1.
Pakeitimai turi pirmenybę prieš tekstus, kuriems jie taikomi, ir dėl jų balsuojama pirmiau nei dėl tekstų.
2.
Jeigu du ar daugiau vienas su kitu nesuderinami pakeitimai taikomi tai pačiai teksto daliai, labiausiai nutolęs nuo pirminio teksto pakeitimas turi pirmumą ir dėl jo balsuojama pirmiausia. Jei priimamas šis pakeitimas, kiti pakeitimai atmetami. Jei jis atmetamas, balsuojama dėl kito pirmumą turinčio pakeitimo ir taip dėl visų kitų pakeitimų. Jei yra abejonių dėl pirmumo, sprendžia Parlamento pirmininkas. Jeigu atmetami visi pakeitimai, pradinis tekstas laikomas priimtu, jeigu per nustatytą terminą nepaprašoma atskiro balsavimo.
3.
Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti pirmiausia balsuoti dėl pirminio teksto ar dėl mažiau nuo šio teksto nutolusio pakeitimo, prieš balsuojant dėl labiausiai nuo šio teksto nutolusio pakeitimo.
Jeigu vienas ar kitas pakeitimas surenka balsų daugumą, visi kiti to paties teksto pakeitimai atkrenta.
4.
Išimties tvarka Parlamento pirmininko siūlymu galima balsuoti dėl pakeitimų, pateiktų pasibaigus diskusijoms, jei tai yra kompromisiniai pakeitimai arba jei buvo iškilę techninių problemų. Kad galima būtų dėl jų balsuoti, Parlamento pirmininkas turi gauti Parlamento sutikimą.
Vadovaudamasis 157 straipsnio 3 dalimi, Parlamento pirmininkas sprendžia dėl pakeitimų priimtinumo. Dėl kompromisinių pakeitimų, pateiktų pasibaigus diskusijoms, remiantis šia dalimi, priimtinumo Parlamento pirmininkas sprendžia nagrinėdamas kiekvieną atvejį atskirai, atsižvelgdamas į šio pakeitimo kompromisinį pobūdį.
Paminėtini šie bendri priimtinumo kriterijai:
-
paprastai kompromisiniai pakeitimai negali būti susiję su tomis teksto dalimis, dėl kurių nebuvo pateikta pakeitimų iki pakeitimų pateikimo termino pabaigos;
-
paprastai kompromisinius pakeitimus teikia frakcijos, atitinkamų komitetų pirmininkai ar pranešėjai arba kitų pakeitimų autoriai;
-
paprastai, pateikus kompromisinį pakeitimą, atsiimami visi kiti dėl to paties klausimo pateikti pakeitimai.
Tik Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti atsižvelgti į kompromisinius pakeitimus. Kad būtų galima pateikti pakeitimą balsuoti, Parlamento pirmininkas turi gauti Parlamento sutikimą. Jis pateikia klausimą, ar yra prieštaraujančių dėl to, kad būtų balsuojama dėl kompromisinio pakeitimo. Jeigu yra, Parlamentas sprendžia balsavusiųjų dauguma.
5.
Kai atsakingas komitetas pateikia keletą teksto, dėl kurio parengtas pranešimas, pakeitimų, Parlamento pirmininkas pasiūlo balsuoti dėl jų visų vienu metu, jeigu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių nepaprašo atskiro balsavimo arba jeigu nepateikiami kiti pakeitimai.
6.
Parlamento pirmininkas gali pasiūlyti balsuoti dėl kitų pakeitimų vienu metu, jei pakeitimai vienas kitą papildo. Šiuo atveju taikoma 5 dalyje numatyta procedūra. Tokių pakeitimų autoriai gali pasiūlyti balsuoti dėl visų pakeitimų vienu metu, kai jų pakeitimai papildo vienas kitą.
7.
Priėmus ar atmetus tam tikrą pakeitimą, Parlamento pirmininkas gali nuspręsti balsuoti vienu metu dėl kitų pakeitimų, kurių turinys ar tikslai yra vienodi. Parlamento pirmininkas šiuo tikslu gali paprašyti išankstinio Parlamento sutikimo.
Šie pakeitimai gali būti susiję su skirtingomis pradinio teksto dalimis.
8.
Dėl dviejų ar daugiau identiškų, bet skirtingų autorių pateiktų pakeitimų balsuojama kaip dėl vieno pakeitimo.
162
straipsnis
Plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų nagrinėjimas komitete
Kai plenariniame posėdyje pateikiama svarstyti daugiau negu penkiasdešimt pranešimo pakeitimų ir prašymų balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su atsakingo komiteto pirmininku, gali jam pasiūlyti nagrinėti šiuos pakeitimus ar prašymus komitete. Pakeitimai ar prašymai balsuoti dalimis ar atskiru balsavimu, nesurinkę šiame etape vienos dešimtosios komiteto narių balsų, neteikiami balsuoti plenarinio posėdžio metu.
163
straipsnis
Balsavimas dalimis
1.
Frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali paprašyti balsuoti dalimis, kai tekste, dėl kurio siūloma balsuoti, yra dvi ar daugiau nuostatų, jei jis susijęs su dviem ar daugiau klausimų arba jei tekstą galima padalyti į keletą dalių, turinčių atskirą prasmę ir (ar) savarankišką norminę vertę.
2.
Šis prašymas turi būti pateiktas balsavimo išvakarėse, jeigu Parlamento pirmininkas nenustatyto kito termino. Tada Parlamento pirmininkas sprendžia dėl prašymo.
164
straipsnis
Balsavimo teisė
Balsavimo teisė yra asmeninė teisė.
Parlamento nariai balsuoja individualiai ir asmeniškai.
Bet koks šio straipsnio pažeidimas bus laikomas rimtu trukdymu posėdžio darbui pagal 153 straipsnio 1 dalį ir sukels tame straipsnyje nurodytas teisines pasekmes.
165
straipsnis
Balsavimas
1.
Paprastai Parlamentas balsuoja rankos pakėlimu.
2.
Jei Parlamento pirmininkas nusprendžia, kad balsavimo rezultatas kelia abejonių, Parlamentas balsuoja elektroniniu būdu. Jei elektroninė balsavimo sistema neveikia, Parlamentas balsuoja nariams sėdint ir atsistojant.
3.
Balsavimo rezultatai užrašomi.
166
straipsnis
Galutinis balsavimas
Kai Parlamentas balsuoja dėl pasiūlymo dėl įstatymo galią turinčio teisės akto, nesvarbu, ar tai vienas balsavimas ir (arba) galutinis balsavimas, balsuojama vardiniu būdu, naudojant elektroninę balsavimo sistemą.
167
straipsnis
Vardinis balsavimas
1.
Išskyrus 106 straipsnio 5 dalyje, 107 straipsnio 5 dalyje ir 166 straipsnyje numatytus atvejus, vardiniu būdu balsuojama, kai to raštu balsavimo išvakarėse paprašo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, jeigu Parlamento pirmininkas nenustato kito termino.
2.
Vardiniu būdu balsuojama naudojant elektroninę balsavimo sistemą. Kai dėl techninių priežasčių ja naudotis negalima, balsuojama abėcėlės tvarka pradedant burtų keliu pasirinkta Parlamento nario pavarde. Parlamento pirmininkas balsuoja paskutinis.
Balsuojama garsiai tariant „taip“, „ne“ ar „susilaikau“. Sprendžiant, ar pasiūlymas turi būti priimtas ar atmestas, skaičiuojami tik balsai už ir prieš. Parlamento pirmininkas nustato balsų skaičių ir paskelbia balsavimo rezultatus.
Balsavimo rezultatai įrašomi į posėdžio protokolą. Frakcijos sudaro balsavusiųjų Parlamento narių pavardžių sąrašą abėcėlės tvarka ir nurodo, kaip balsavo kiekvienas Parlamento narys.
168
straipsnis
Elektroninis balsavimas
1.
Parlamento pirmininkas gali bet kuriuo metu nuspręsti balsuoti dėl 165, 167 ir 169 straipsniuose numatytų balsavimo atvejų naudojantis elektronine balsavimo sistema.
Jei naudotis elektronine balsavimo sistema dėl techninių priežasčių yra neįmanoma, balsavimas vyksta 165 straipsnyje, 167 straipsnio 2 dalyje ar 169 straipsnyje numatyta tvarka.
Biuro nurodymuose reglamentuojami šios sistemos naudojimo techniniai aspektai.
2.
Elektroninio balsavimo metu įrašomas tik skaitmenimis išreikštas rezultatas.
Tačiau jei, remiantis 167 straipsnio 1 dalimi, buvo pareikalauta balsuoti vardiniu būdu, balsavimo rezultatas įrašomas į posėdžio protokolą, pagal frakcijas abėcėlės tvarka nurodant balsavusiojo pavardę.
3.
Vardinis balsavimas vyksta 167 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, kai dalyvaujančių posėdyje Parlamento narių dauguma to prašo. Kad būtų nustatyta reikalinga dauguma, gali būti panaudota šio straipsnio 1 dalyje nurodyta sistema.
169
straipsnis
Slaptas balsavimas
1.
Skyrimo į pareigas atveju balsuojama slaptai, nepažeidžiant 13 straipsnio 1 dalies, 186 straipsnio 1 dalies ir 191 straipsnio 2 dalies antros pastraipos nuostatų.
Skaičiuojant balsus, atsižvelgiama tik į biuletenius, kuriuose nurodytos kandidatais pateiktų narių pavardės.
2.
Slaptai gali būti balsuojama ir kai to reikalauja ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių. Prašymas turi būti pateiktas prieš prasidedant balsavimui.
Jei prieš prasidedant balsavimui ne mažiau kaip viena penktoji visų Parlamento narių pateikia prašymą balsuoti slaptai, Parlamentas privalo balsuoti slaptai.
3.
Prašymas balsuoti slaptai turi pirmenybę prašymo balsuoti vardiniu būdu atžvilgiu.
4.
Slapto balsavimo balsus skaičiuoja iš Parlamento narių burtų keliu sudaryta 2–8 narių balsų skaičiavimo grupė, išskyrus tuos atvejus, kai nevyksta elektroninis balsavimas.
Jei balsavimas vyksta šio straipsnio 1 dalyje nurodyta tvarka, kandidatai negali būti paskirti balsų skaičiuotojais.
Slaptai balsavusių Parlamento narių pavardės įrašomos į posėdžio, kurio metu vyko balsavimas, protokolą.
170
straipsnis
Paaiškinimai dėl balsavimo
1.
Pasibaigus bendroms diskusijoms, bet kuris Parlamento narys gali pateikti ne ilgesnį kaip vienos minutės paaiškinimą žodžiu dėl galutinio balsavimo arba ne daugiau kaip 200 žodžių apimties paaiškinimą raštu, kuris įrašomas į posėdžio stenogramą.
Frakcija gali pateikti ne ilgesnį kaip dviejų minučių paaiškinimą dėl balsavimo.
Prasidėjus pirmajam paaiškinimui dėl balsavimo, nepriimamas joks kitas prašymas paaiškinti balsavimą.
Paaiškinimai dėl galutinio balsavimo priimtini dėl visų Parlamentui pateiktų klausimų. Žodžiai „galutinis balsavimas“ jokiu būdu nereiškia balsavimo rūšies, bet nurodo, jog tai yra paskutinis balsavimas dėl tam tikro klausimo.
2.
Balsuojant dėl procedūrinių klausimų, paaiškinimai dėl balsavimo negalimi.
3.
Kai remiantis 138 straipsniu į Parlamento darbotvarkę įrašomas pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio teisės akto ar pranešimas, Parlamento nariai, vadovaudamiesi 1 dalimi, gali pateikti rašytinius paaiškinimus dėl balsavimo.
Paaiškinimai dėl balsavimo, ar jie būtų žodiniai, ar rašytiniai, turi būti tiesiogiai susiję su tekstu, dėl kurio balsuojama.
171
straipsnis
Ginčai dėl balsavimo rezultatų
1.
Parlamento pirmininkas skelbia kiekvieno balsavimo pradžią ir pabaigą.
2.
Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pradžią, niekas, išskyrus patį Parlamento pirmininką, negali kalbėti, kol nebus paskelbta balsavimo pabaiga.
3.
Iškelti darbo tvarkos klausimus dėl balsavimo teisėtumo galima tik Parlamento pirmininkui paskelbus balsavimo pabaigą.
4.
Paskelbus balsavimo rankos pakėlimu rezultatus, Parlamento nariai gali paprašyti juos patikrinti naudojant elektroninę balsavimo sistemą.
5.
Parlamento pirmininkas nusprendžia, ar paskelbtas rezultatas galioja. Jo sprendimas yra galutinis.
6
SKYRIUS
PAREIŠKIMAI DĖL PROCEDŪROS
172
straipsnis
Procedūriniai pasiūlymai
1.
Visų pirma žodis suteikiamas dėl vieno iš šių procedūrinių pasiūlymų:
a)
klausimo priimtinumas (174 straipsnis);
b)
klausimo grąžinimas komitetui (175 straipsnis);
c)
diskusijų pabaiga (176 straipsnis);
d)
diskusijų ar balsavimo atidėjimas (177 straipsnis);
e)
posėdžio sustabdymas arba pabaiga (178 straipsnis).
Dėl šių pasiūlymų gali būti išklausyti tik pasiūlymo autorius, vienas kalbėtojas, pritariantis pasiūlymui, vienas nepritariantis ir atsakingo komiteto pirmininkas arba pranešėjas.
2.
Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutės.
173
straipsnis
Pareiškimai dėl darbo tvarkos
1.
Parlamento nariui gali būti suteikiamas žodis, kad atkreiptų Parlamento pirmininko dėmesį, jog nesilaikoma Darbo tvarkos taisyklių. Pirmiausia Parlamento narys turi nurodyti straipsnį, kuriuo remiasi.
2.
Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi pirmenybę bet kurio kito prašymo kalbėti atžvilgiu.
3.
Kalbėjimo laikas negali viršyti vienos minutes.
4.
Parlamento pirmininkas nedelsdamas sprendžia dėl darbo tvarkos laikymosi, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių nuostatomis, ir praneša apie savo sprendimą tuoj po pareiškimo dėl darbo tvarkos. Dėl šio sprendimo nebalsuojama.
5.
Išimties tvarka Parlamento pirmininkas gali pareikšti, jog apie savo sprendimą praneš vėliau, bet ne vėliau kaip per dvidešimt keturias valandas po pareiškimo. Jei sprendimas priimamas vėliau, vykstančios diskusijos dėl to neatidedamos. Parlamento pirmininkas gali perduoti klausimą atsakingam komitetui.
Prašymas padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos turi būti susijęs su tuo metu aptariamu darbotvarkės klausimu. Parlamento pirmininkas gali leisti padaryti pareiškimą dėl darbo tvarkos, susijusį su kitu klausimu, tinkamu metu, pvz., baigus svarstyti aptariamą darbotvarkės klausimą arba prieš sustabdant posėdį.
174
straipsnis
Klausimo priimtinumas
1.
Diskusijų dėl į darbotvarkę įrašyto klausimo pradžioje gali būti pateiktas pasiūlymas paskelbti tą klausimą nepriimtinu. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.
Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.
2.
Jei šis pasiūlymas patvirtinamas, Parlamentas nedelsdamas pereina prie kito darbotvarkės klausimo.
175
straipsnis
Klausimo grąžinimas komitetui
1.
Tvirtinant darbotvarkę ar prieš prasidedant diskusijoms, frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pareikalauti grąžinti klausimą nagrinėti komitetui.
Apie ketinimą prašyti grąžinti klausimą komitetui turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.
2.
Prašymą grąžinti klausimą komitetui taip pat gali pateikti frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių prieš balsavimą ar jo metu. Dėl šio prašymo balsuojama nedelsiant.
3.
Prašymą grąžinti klausimą komitetui galima pateikti tik vieną kartą kiekvieno šių skirtingų procedūros etapų metu.
4.
Kai klausimas grąžinamas komitetui, diskusijos dėl svarstomo klausimo sustabdomos.
5.
Parlamentas gali nustatyti komitetui terminą, iki kurio šis turi pateikti savo išvadas.
176
straipsnis
Diskusijų pabaiga
1.
Parlamento pirmininkui pasiūlius arba frakcijai ar ne mažiau kaip keturiasdešimčiai Parlamento narių paprašius, diskusijos gali būti baigtos, nebaigus kalbėti visiems į kalbėtojų sąrašą įtrauktiems Parlamento nariams. Dėl šio pasiūlymo ar prašymo balsuojama nedelsiant.
2.
Jeigu pasiūlymas ar prašymas priimamas, kalbėti gali tik vienas kiekvienos diskusijose nedalyvavusios frakcijos narys.
3.
Pasibaigus šio straipsnio 2 dalyje numatytoms kalboms, diskusijos baigiasi ir Parlamentas balsuoja dėl apsvarstyto klausimo, jeigu iš anksto nenumatyta balsuoti tam tikru metu.
4.
Jei pasiūlymas ar prašymas atmetamas, jį vėl tų pačių diskusijų metu pateikti gali tik Parlamento pirmininkas.
177
straipsnis
Diskusijų ar balsavimo atidėjimas
1.
Prieš prasidedant diskusijoms dėl kurio nors darbotvarkės klausimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas iki tam tikros datos ir valandos. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.
Apie ketinimą pateikti pasiūlymą atidėti diskusijas turi būti pranešta Parlamento pirmininkui ne vėliau kaip prieš dvidešimt keturias valandas, Parlamento pirmininkas nedelsdamas apie tai informuoja Parlamentą.
2.
Jei šis pasiūlymas priimamas, Parlamentas pereina prie kito darbotvarkės klausimo. Atidėtos diskusijos tęsiamos nustatytą dieną ir valandą.
3.
Jei pasiūlymas atmetamas, tos pačios mėnesinės sesijos metu vėl jo pateikti negalima.
4.
Prieš balsavimą ar jo metu frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą atidėti balsavimą. Dėl šio pasiūlymo balsuojama nedelsiant.
Parlamento sprendime atidėti diskusijas iki vėlesnės mėnesinės sesijos nurodoma, į kurios mėnesinės sesijos darbotvarkę turi būti įrašytos diskusijos, su sąlyga, kad tos mėnesinės sesijos darbotvarkė parengiama remiantis Darbo tvarkos taisyklių 137 ir 140 straipsniais.
178
straipsnis
Posėdžio sustabdymas arba pabaiga
Posėdis gali būti sustabdytas arba baigtas vykstant diskusijoms ar balsavimo metu, jei tokį sprendimą priima Parlamentas Parlamento pirmininko siūlymu arba frakcijos ar ne mažiau kaip keturiasdešimties Parlamento narių prašymu. Dėl šio pasiūlymo ar prašymo balsuojama nedelsiant.
7
SKYRIUS
PARLAMENTO VEIKLOS VIEŠUMAS
179
straipsnis
Posėdžio protokolas
1.
Kiekvieno posėdžio protokolas su jame smulkiai aprašytu svarstymu, Parlamento sprendimais ir kalbėtojų pavardėmis išdalijamas ne vėliau kaip prieš pusvalandį iki kito posėdžio popietinės dalies.
Teisėkūros procedūrų atveju sprendimais pagal šią nuostatą laikomi ir visi Parlamento priimti pakeitimai, net jei galutinai atmetamas Komisijos pasiūlymas remiantis 56 straipsnio 1 dalimi ar Tarybos pozicija pagal 65 straipsnio 3 dalį.
2.
Kiekvieno posėdžio popietinės dalies pradžioje Parlamento pirmininkas teikia Parlamentui tvirtinti ankstesnio posėdžio protokolą.
3.
Jeigu yra prieštaravimų dėl posėdžio protokolo, Parlamentas sprendžia, jei reikia, ar atsižvelgti į siūlomus pakeitimus. Nei vienas Parlamento narys negali kalbėti šia tema ilgiau kaip vieną minutę.
4.
Posėdžio protokolą pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, jis saugomas Parlamento archyvuose. Posėdžio protokolas skelbiamas
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
.
180
straipsnis
Priimti tekstai
1.
Priimtus tekstus Parlamentas skelbia iš karto po balsavimo. Jie pateikiami Parlamentui tuo pačiu metu, kaip ir atitinkamo posėdžio protokolas, ir saugomi Parlamento archyvuose.
2.
Parlamento priimtus tekstus galutinai peržiūri teisininkai lingvistai, o už tai atsako Parlamento pirmininkas. Kai šie tekstai priimami vadovaujantis susitarimu, kurį pasiekė Parlamentas ir Taryba, minėtąją galutinę peržiūrą vykdo abi institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos ir pagal abipusį susitarimą.
3.
216 straipsnyje numatyta procedūra taikoma tada, kai, siekiant užtikrinti teksto nuoseklumą ir kokybę atsižvelgiant į Parlamento pareikštą valią, būtina atlikti pataisas, kuriomis norima daugiau nei ištaisyti spausdinimo klaidas ar padaryti pataisymus, kurių reikia, kad būtų suderinti tekstai visomis kalbomis, užtikrintas jų kalbinis taisyklingumas ir juose būtų vartojami nuoseklūs terminai.
4.
Pagal įprastą teisėkūros procedūrą Parlamento priimtos pozicijos įgyja konsoliduoto teksto formą. Kai Parlamento balsavimas nesiremia su Taryba pasiektu susitarimu, konsoliduotame tekste išskiriami visi priimti pakeitimai.
5.
Atlikus galutinę peržiūrą, priimtus tekstus pasirašo Parlamento pirmininkas ir generalinis sekretorius, ir jie skelbiami
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
.
181
straipsnis
Stenograma
1.
Kiekvieno posėdžio stenograma parengiama visomis oficialiosiomis kalbomis.
2.
Kalbėję asmenys per savaitę privalo grąžinti sekretoriatui užrašyto savo kalbos teksto pataisas.
3.
Posėdžio stenograma skelbiama kaip
Europos
Sąjungos
oficialiojo
leidinio
priedas.
4.
Parlamento nariai gali prašyti stenogramos ištraukas išversti skubiai.
182
straipsnis
Posėdžių garso ir vaizdo įrašai
Iš karto po posėdžio parengiami ir paskelbiami internete posėdžio garso ir vaizdo įrašai, įskaitant garso įrašus iš visų vertimo žodžiu kabinų.
VII
ANTRAŠTINĖ DALIS
KOMITETAI IR DELEGACIJOS
1
SKYRIUS
KOMITETAI: SUDARYMAS IR ĮGALIOJIMAI
183
straipsnis
Nuolatinių komitetų sudarymas
Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatinius komitetus, kurių įgaliojimai nustatyti Darbo tvarkos taisyklių priede
Žr. VII priedą.
. Šių komitetų nariai renkami naujai išrinkto Parlamento pirmos mėnesinės sesijos metu ir perrenkami po dvejų su puse metų.
Nuolatinių komitetų įgaliojimai gali būti tvirtinami skirtingu nei komitetų sudarymo metu.
184
straipsnis
Specialiųjų komitetų sudarymas
Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas gali bet kada sudaryti specialiuosius komitetus, kurių įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas yra tvirtinami priimant sprendimą juos sudaryti; šių komitetų įgaliojimų laikas yra ne daugiau kaip dvylika mėnesių, jei pasibaigus šiam laikotarpiui Parlamentas jo nepratęsia.
Kadangi specialiųjų komitetų įgaliojimai, sudėtis ir įgaliojimų laikas tvirtinami tuo pačiu metu kai priimamas sprendimas juos sudaryti, tai Parlamentas negali vėliau nuspręsti pakeisti komitetų įgaliojimus, norėdamas juos sumažinti ar išplėsti.
185
straipsnis
Tyrimo komitetai
1.
Vienos ketvirtosios savo narių prašymu Parlamentas gali sudaryti tyrimo komitetą Sąjungos institucijos ar įstaigos, valstybės narės viešojo administravimo institucijos ar asmens, kuris pagal Sąjungos teisę įgaliotas ją įgyvendinti, įtariamiems Sąjungos teisės pažeidimams ar netinkamo administravimo, taikant Bendrijos teisę, atvejams tirti.
Sprendimas sudaryti tyrimo komitetą paskelbiamas per vieną mėnesį
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
. Be to, Parlamentas imasi visų reikiamų priemonių, kad apie šį sprendimą būtų kuo geriau žinoma.
2.
Tyrimo komiteto darbą reglamentuoja komitetams taikytinos šių Darbo tvarkos taisyklių nuostatos tiek, kiek neprieštarauja specialiosioms šio straipsnio nuostatoms ir prie šių Darbo tvarkos taisyklių pridedamam 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimui dėl išsamių Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų
Žr. IX priedą.
.
3.
Prašyme sudaryti tyrimo komitetą turi būti nurodytas tyrimo dalykas ir pateikti išsamūs tyrimo motyvai. Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas priima sprendimą dėl komiteto sudarymo ir, teigiamo sprendimo atveju, remdamasis 186 straipsnio nuostatomis, – dėl komiteto sudėties.
4.
Tyrimo komitetas baigia savo darbą pateikdamas ataskaitą ne vėliau kaip per dvylika mėnesių. Parlamentas gali nuspręsti du kartus trims mėnesiams pratęsti šį terminą.
Komitete balsuoti turi teisę tik jo tikrieji nariai arba, jų nesant, nuolatiniai juos pavaduojantys nariai.
5.
Tyrimo komitetas išsirenka savo pirmininką ir du pirmininko pavaduotojus bei paskiria vieną ar daugiau pranešėjų. Be to, Komitetas gali patikėti savo nariams atlikti pavedimus arba specialias užduotis bei suteikti įgaliojimus, dėl kurių pastarieji išsamiai atsiskaito komitetui.
Tarp komiteto posėdžių, esant skubiam atvejui ar būtinybei, komiteto biuras vykdo komiteto įgaliojimus, su sąlyga, kad jo sprendimai bus patvirtinti kito komiteto posėdžio metu.
6.
Tyrimo komitetas, manydamas, kad buvo pažeista viena iš jo teisių, pasiūlo Parlamento pirmininkui imtis atitinkamų priemonių.
7.
Tyrimo komitetas gali kreiptis į institucijas ar į asmenis, nurodytus šio straipsnio 2 dalyje minimo sprendimo 3 straipsnyje, siekiant surengti klausymą ar gauti dokumentus.
Sąjungos institucijos ir įstaigos kompensuoja savo narių ir pareigūnų kelionės ir gyvenimo jų metu išlaidas. Kitų asmenų, pakviestų dalyvauti tyrimo komiteto posėdyje, kelionės ir gyvenimo jų metu išlaidas kompensuoja Europos Parlamentas pagal ekspertų klausymus reglamentuojančią tvarką.
Asmuo, pakviestas liudyti tyrimo komitete, gali pareikalauti tokių pačių teisių, kokias jis turėtų liudydamas savo šalies teisminėje institucijoje. Prieš darydamas pareiškimą komitete, jis turi būti informuotas apie savo teises.
Dėl kalbų vartojimo tyrimo komitetas taiko 146 straipsnio nuostatas. Tačiau komiteto biuras:
-
gali, jei mano esant būtina dėl konfidencialumo, užtikrinti vertimą žodžiu tik į komiteto darbe dalyvaujančių asmenų oficialiąsias kalbas;
-
sprendžia dėl gautų dokumentų vertimo raštu taip, kad komitetas galėtų veiksmingai ir greitai atlikti savo darbą ir kad būtų išsaugotas būtinas slaptumas bei konfidencialumas.
8.
Tyrimo komiteto pirmininkas kartu su biuru pasirūpina, kad būtų išsaugotas darbo slaptumas ar konfidencialumas ir apie tai laiku perspėja narius.
Jis taip pat aiškiai primena apie pirmiau minėto sprendimo 2 straipsnio 2 dalies nuostatas. Taikomos Darbo tvarkos taisyklių VIII priedo A dalies nuostatos.
9.
Perduotus slaptus arba konfidencialius dokumentus galima nagrinėti tik naudojantis techninėmis priemonėmis, užtikrinančiomis, kad su dokumentais galėtų susipažinti tik tie nariai, kuriems pavesta juos nagrinėti. Šie nariai prisiekia neleisti jokiam kitam asmeniui susipažinti su slapta ar konfidencialia informacija pagal šį straipsnį ir naudotis šia informacija tik siekiant parengti ataskaitą tyrimo komitetui. Posėdžiai vyksta specialiai įrengtose patalpose, kad leidimo neturintys asmenys negalėtų klausytis komiteto posėdžių.
10.
Pasibaigus tyrimui, tyrimo komitetas pateikia Parlamentui darbo rezultatų ataskaitą, kurioje, jei reikia, gali būti nurodyta mažumos nuomonė 52 straipsnyje numatytomis sąlygomis. Ši ataskaita yra skelbiama.
Tyrimo komiteto prašymu Parlamentas dėl šios ataskaitos surengia diskusijas kitos mėnesinės sesijos po jos pateikimo metu.
Jis taip pat gali pateikti Parlamentui Europos Sąjungos institucijoms, įstaigoms ar valstybėms narėms skirtą rekomendacijos projektą.
11.
Parlamento pirmininkas įpareigoja pagal VII priedo nuostatas atsakingą komitetą patikrinti, kokių tolesnių veiksmų imtasi dėl tyrimo komiteto darbo rezultatų ir, jei reikia, parengti pranešimą šiuo klausimu. Jis imasi kitų reikalingų priemonių, kad tyrimo išvados būtų praktiškai pritaikytos.
Vadovaujantis 186 straipsnio 2 dalimi galima teikti tik Pirmininkų sueigos pasiūlymo dėl tyrimo komiteto sudėties (3 dalis) pakeitimus.
Pakeitimai neteikiami nei dėl tyrimo dalyko, kurį apibrėžė viena ketvirtoji Parlamento narių (3 dalis), nei dėl 4 dalyje nustatyto termino.
186
straipsnis
Komitetų sudėtis
1.
Komitetų ir tyrimo komitetų nariai renkami frakcijoms ir nepriklausomiems Parlamento nariams pasiūlius kandidatus. Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui pasiūlymus. Komitetų sudėtis kiek įmanoma turi atitikti Parlamento sudėtį.
Perėjęs į kitą frakciją, narys išsaugo vietą Parlamento komitetuose iki kadencijos, trunkančios dvejus su puse metų, pabaigos. Jei dėl Parlamento nario perėjimo į kitą frakciją komitete būtų pažeista politinių jėgų pusiausvyra, remdamasi šio straipsnio 1 dalies antrame sakinyje minėta procedūra, Pirmininkų sueiga privalo pateikti naujų pasiūlymų dėl šio komiteto sudėties, su sąlyga, kad būtų užtikrintos individualios atitinkamo nario teisės.
Proporcingai skiriant vietas komitetuose, frakcijoms tenkantis vietų skaičius turi būti lygus artimiausiam atitinkamam sveikam skaičiui. Jei frakcija nusprendžia neužimti jai priklausančių vietų komitete, šios vietos lieka laisvos, ir atitinkamai sumažėja komiteto narių skaičius. Frakcijoms neleidžiama tarp savęs keistis joms skirtomis vietomis komitetuose.
2.
Pakeitimai dėl Pirmininkų sueigos pasiūlymų priimtini su sąlyga, kad juos teikia ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių. Parlamentas dėl šių pakeitimų balsuoja slaptu balsavimu.
3.
Išrinktais laikomi Parlamento nariai, kurių pavardės yra Pirmininkų sueigos pasiūlymuose, kurie gali būti iš dalies pakeisti remiantis 2 dalimi.
4.
Jei šio straipsnio 1 dalyje numatyta tvarka iki Pirmininkų sueigos nustatyto termino frakcija nepasiūlo jokių kandidatų į tyrimo komitetą, Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui tik iki šio termino pabaigos iškeltas kandidatūras.
5.
Pirmininkų sueiga, atsižvelgdama į šio straipsnio 1 dalies nuostatas ir pritariant būsimiems nariams, gali laikinai nuspręsti, ką paskirti į galimas laisvas komitetų narių vietas.
6.
Šie pakeitimai teikiami Parlamentui tvirtinti kito posėdžio metu.
187
straipsnis
Pavaduojantys nariai
1.
Frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai gali skirti tiek nuolatinių pavaduojančių narių į kiekvieną komitetą, kiek yra komitete jiems atstovaujančių tikrųjų narių. Apie tai turi būti pranešta Parlamento pirmininkui. Nuolatiniai pavaduojantys nariai turi teisę dalyvauti komiteto posėdžiuose, kalbėti ir, nesant tikrojo nario, dalyvauti balsuojant.
2.
Be to, kai tikrasis narys posėdyje nedalyvauja ir jei nėra paskirta nuolatinių pavaduojančių narių ar šių nesant, tikrąjį komiteto narį posėdžio metu gali pavaduoti kitas tos pačios frakcijos narys, turintis teisę balsuoti. Jo pavardė pranešama komiteto pirmininkui prieš prasidedant balsavimui.
2 dalis mutatis mutandis taikoma nepriklausomiems Parlamento nariams.
Pagal 2 dalies paskutinio sakinio reikalavimus pavardė turi būti pranešama prieš pasibaigiant diskusijoms ar prieš prasidedant balsavimui dėl klausimo (-ų), dėl kurio (-ių) narys pavaduojamas.
Šio straipsnio nuostatos apima dvi sąvokas, kurias aiškiai apibūdina šis tekstas:
-
komitete frakcija negali turėti daugiau nuolatinių pavaduojančių narių nei tikrųjų narių;
-
tik frakcijos gali skirti nuolatinius pavaduojančius narius su viena sąlyga, kad apie tai jos informuoja Parlamento pirmininką.
Taigi:
-
nuolatinio pavaduojančio nario statusas išimtinai priklauso nuo narystės tam tikroje frakcijoje;
-
pasikeitus frakcijai atstovaujančių tikrųjų narių skaičiui komitete, atitinkamai keičiamas maksimalus nuolatinių pavaduojančių narių, kuriuos frakcija gali skirti į šį komitetą, skaičius;
-
nariui perėjus į kitą frakciją, jis negali išsaugoti nuolatinio pavaduojančio nario įgaliojimų, kuriuos turėjo ankstesnėje frakcijoje;
-
komiteto narys jokiu būdu negali pavaduoti kitai frakcijai priklausančio kolegos.
188
straipsnis
Komitetų įgaliojimai
1.
Nuolatiniai komitetai nagrinėja klausimus, kuriuos jiems perduoda Parlamentas arba sesijos pertraukos metu Parlamento pirmininkas Pirmininkų sueigos vardu. Specialiųjų komitetų ir tyrimo komitetų įgaliojimai tvirtinami sudarant šiuos komitetus; pastarieji negali teikti nuomonių kitiems komitetams.
(Žr. 184 straipsnio išaiškinimą)
2.
Jei nuolatinis komitetas praneša, kad tam tikro klausimo nagrinėjimas nepriklauso jo kompetencijai arba iškyla konfliktas dėl kompetencijos tarp dviejų ar daugiau nuolatinių komitetų, kompetencijos klausimas perduodamas Pirmininkų sueigai per keturias darbo savaites po to, kai plenarinio posėdžio metu buvo pranešta apie klausimo perdavimą komitetui.
Pirmininkų sueiga per šešias savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija, o jei tokios rekomendacijos nėra – Komitetų pirmininkų sueigos pirmininko pateikta rekomendacija. Jei Pirmininkų sueiga per šį laikotarpį nepriima sprendimo, laikoma, kad rekomendacija patvirtinta.
Komitetų pirmininkai gali sudaryti susitarimus su kitų komitetų pirmininkais dėl klausimo priskyrimo tam tikram komitetui, jei leidžiama, kai būtina, taikyti 50 straipsnyje numatytą darbo su susijusiais komitetais procedūrą.
3.
Jei du ar daugiau nuolatinių komitetų yra kompetentingi spręsti tam tikrą klausimą, paskiriamas vienas atsakingas komitetas, o kiti – kaip nuomonę teikiantys komitetai.
Klausimas gali būti perduotas svarstyti ne daugiau kaip trims komitetams, nebent pagrįstai būtų nuspręsta padaryti išimtį šio straipsnio 1 dalyje numatytomis sąlygomis.
4.
Du ar daugiau komitetų ar pakomitečių gali kartu nagrinėti jų kompetencijai priklausančius klausimus, tačiau jie negali priimti sprendimo.
5.
Kiekvienas komitetas, Biurui sutinkant, vienam ar daugiau savo narių gali pavesti atlikti tyrimą ar surinkti informaciją.
189
straipsnis
Už įgaliojimų patikrinimą atsakingas komitetas
Vienas iš šiose Darbo tvarkos taisyklėse numatytomis sąlygomis sudarytų komitetų yra atsakingas už įgaliojimų patikrinimą ir sprendimų, susijusių su prieštaravimais dėl rinkimų rezultatų, rengimą.
190
straipsnis
Pakomitečiai
1.
Jei gaunamas Pirmininkų sueigos išankstinis sutikimas, visi nuolatiniai ir specialieji komitetai darbo tikslais gali sudaryti vieną ar daugiau pakomitečių komitete. Vadovaudamiesi 186 straipsniu, jie nusprendžia dėl pakomitečių sudėties ir jų veiklos srities. Pakomitečiai yra atskaitingi juos sudariusiems komitetams.
2.
Pakomitečiams taikoma ta pati procedūra kaip ir komitetams.
3.
Pavaduojantys nariai dalyvauja pakomitečių darbe tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ir komitetų darbe.
4.
Šių nuostatų taikymas turi užtikrinti tarpusavio priklausomybę tarp pakomitečio ir jį sudariusio komiteto. Todėl visi pakomitečio tikrieji nariai renkami iš pagrindinio komiteto narių.
191
straipsnis
Komitetų biurai
1.
Per pirmąjį komiteto posėdį, vykstantį po komiteto narių rinkimų pagal 186 straipsnį, komitetas išsirenka pirmininką ir – atskirais balsavimais – pirmininko pavaduotojus, kurie kartu sudaro komiteto biurą. Sprendimą dėl to, kiek pirmininko pavaduotojų bus renkama, priima Parlamentas, atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą.
Pagal šią nuostatą nedraudžiama pagrindinio komiteto pirmininkui įtraukti pakomitečių pirmininkus į biuro darbą arba leisti jiems pirmininkauti diskusijoms tais klausimais, kuriuos atitinkami pakomitečiai nagrinėja; leidžiami tokie veiksmai, jeigu ši procedūra bus pateikta nagrinėti visam biurui ir biuras jai pritars.
2.
Jei kandidatų skaičius atitinka numatytų vietų skaičių, rinkimai gali vykti pritariant balsu.
Priešingu atveju arba vienos šeštosios komiteto narių prašymu rinkimai vyksta balsuojant slaptai.
Jei buvo pateikta tik viena kandidatūra, išrenkamas asmuo, surinkęs už ir prieš balsavusių narių absoliučią balsų daugumą.
Esant keletui kandidatų, per pirmą balsavimą išrinktu laikomas kandidatas, surinkęs absoliučią balsavusių narių balsų daugumą, kaip tai nurodyta pirmesnėje pastraipoje. Antruoju balsavimu išrenkamas daugiausiai balsų surinkęs kandidatas. Balsams pasiskirsčius po lygiai, išrenkamas vyriausias pagal amžių kandidatas.
Jei reikalingas antras balsavimas, gali būti teikiamos naujos kandidatūros.
192
straipsnis
Komitetų koordinatoriai ir šešėliniai pranešėjai
1.
Frakcija gali vieną iš savo narių paskirti koordinatoriumi.
2.
Jei būtina, komiteto pirmininkas sušaukia komiteto koordinatorius komiteto sprendimams, visų pirma sprendimams dėl procedūros ir dėl pranešėjų paskyrimo, parengti. Komitetas gali įgalioti koordinatorius priimti tam tikrus sprendimus, išskyrus sprendimus, susijusius su pranešimų, nuomonių arba pakeitimų priėmimu. Komiteto koordinatorių posėdžiuose su patariamuoju balsu gali būti kviečiami dalyvauti komiteto pirmininko pavaduotojai. Koordinatoriai turi stengtis pasiekti susitarimą. Kai nepavyksta pasiekti susitarimo, jie sprendžia tik remdamiesi dauguma, kuri aiškiai atstovauja didžiajai daliai komiteto narių, atsižvelgdami į atitinkamą įvairių frakcijų dydį.
3.
Siekdamas parengti paskirtųjų Komisijos narių klausymų rengimo tvarką, komiteto pirmininkas sukviečia savo komiteto koordinatorius. Pasibaigus šiems klausymams, koordinatoriai susirenka, siekdami įvertinti kandidatūras pagal XVII priede nustatytą procedūrą.
4.
Frakcija kiekvienam pranešimui gali paskirti šešėlinį pranešėją, kuris stebi atitinkamo pranešimo eigą ir frakcijos vardu ieško kompromisinių sprendimų komitete. Šešėlinių pranešėjų pavardės pranešamos komiteto pirmininkui. Komitetas koordinatorių siūlymu gali visų pirma nuspręsti įtraukti šešėlinius pranešėjus, ieškant susitarimo su Taryba įprastos teisėkūros procedūros metu.
Nepriklausomi Parlamento nariai nėra frakcija pagal 30 straipsnį ir todėl negali skirti koordinatorių – vienintelių Parlamento narių, galinčių teisėtai dalyvauti koordinatorių posėdžiuose.
Koordinatorių posėdžių tikslas – parengti komiteto sprendimus; šie posėdžiai negali būti rengiami vietoj komiteto posėdžių, nebent tam suteikiamas aiškus įgaliojimas. Todėl priimti sprendimus koordinatorių posėdžiuose turi būti įgaliojama ex ante. Jeigu toks įgaliojimas nesuteikiamas, koordinatoriai gali priimti tik rekomendacijas, kurias komitetas oficialiai turi patvirtinti ex post.
Bet kokiu atveju pagal nediskriminavimo principą turi būti užtikrinta nepriklausomų Parlamento narių teisė gauti informaciją, pateikiant šią informaciją ir nepriklausomų Parlamento narių sekretoriato nariams dalyvaujant koordinatorių posėdžiuose.
2
SKYRIUS
KOMITETAI: DARBO TVARKA
193
straipsnis
Komitetų posėdžiai
1.
Komitetai susirenka į posėdį jų pirmininko kvietimu ar Parlamento pirmininko iniciatyva.
2.
Komisija ir Taryba gali dalyvauti komitetų posėdžiuose, jei komiteto vardu juos pakviečia komiteto pirmininkas.
Specialiu komiteto sprendimu bet koks asmuo gali būti pakviestas dalyvauti ir kalbėti posėdyje.
Pagal analogiją sprendimas dėl narių asmeninių padėjėjų dalyvavimo posėdyje paliekamas kiekvieno komiteto nuožiūrai.
Jei tam pritaria Biuras, atsakingas komitetas gali surengi ekspertų klausymus, kai, komiteto manymu, šie klausymai yra būtini, kad vyktų veiksmingas darbas tam tikru klausimu.
Šiuose klausymuose, jei pageidauja, gali dalyvauti nuomonę teikiantys komitetai.
Šios dalies nuostatos aiškinamos atsižvelgiant į Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių 50 punktą
Žr. XIV priedą.
.
3.
Nepažeidžiant 49 straipsnio 6 dalies nuostatų, jei komitetas nenusprendžia kitaip, Parlamento nariai gali dalyvauti komitetų, kuriems jie nepriklauso, posėdžiuose be teisės kalbėti svarstymo metu.
Komitetas šiems Parlamento nariams gali leisti dalyvauti komiteto darbe su patariamojo balso teise.
194
straipsnis
Komitetų posėdžių protokolai
Kiekvieno komiteto posėdžio protokolai išdalijami visiems komiteto nariams ir pateikiami komitetui tvirtinti.
195
straipsnis
Balsavimas komitete
1.
Visi Parlamento nariai gali teikti pakeitimus, kurie perduodami nagrinėti komitetui.
2.
Komiteto balsavimas galioja, jei posėdyje dalyvauja viena ketvirtoji visų jo narių. Tačiau jei viena šeštoji visų komiteto narių to paprašo prieš prasidedant balsavimui, balsavimas galioja tik jei posėdyje dalyvauja dauguma visų komiteto narių.
3.
Komitete balsuojama rankos pakėlimu, jei viena ketvirtoji komiteto narių nepaprašo balsuoti vardiniu būdu. Šiuo atveju balsuojama pagal 167 straipsnio 2 dalį.
4.
Komiteto pirmininkas dalyvauja diskusijose ir balsavime be lemiamo balso teisės.
5.
Pateikus pakeitimus, komitetas, užuot balsavęs, gali paprašyti pranešėją pateikti naują projektą, kuriame būtų atsižvelgiama į kiek įmanoma daugiau pakeitimų. Šiuo atveju nustatomas naujas terminas, iki kurio galima teikti šio projekto pakeitimus.
196
straipsnis
Komitetuose taikytinos plenarinio posėdžio nuostatos
Komiteto posėdžiams
mutatis mutandis
taikomi 12–14, 17, 18, 36–44, 148 straipsniai, 149 straipsnio 2 ir 10 dalys, 152, 154, 156–159, 161 straipsniai, 163 straipsnio 1 dalis, 164, 165, 168, 169, 171–174, 177 ir 178 straipsniai.
197
straipsnis
Klausimų valanda komitete
Komitetas gali nuspręsti paskirti laiką klausimams. Kiekvienas komitetas pats nustato, kokios procedūros bus laikomasi per klausimų valandą.
3
SKYRIUS
TARPPARLAMENTINĖS DELEGACIJOS
198
straipsnis
Tarpparlamentinių delegacijų sudarymas ir jų įgaliojimai
1.
Pirmininkų sueigos siūlymu Parlamentas sudaro nuolatines tarpparlamentines delegacijas ir, atsižvelgdamas į jų įgaliojimus, nustato jų pobūdį bei narių skaičių. Delegacijų nariai renkami naujai išrinkto Parlamento pirmos arba antros mėnesinės sesijos metu visai Parlamento kadencijai.
2.
Delegacijų nariai renkami po to, kai jų kandidatūras Pirmininkų sueigai pristato frakcijos ir nepriklausomi Parlamento nariai. Pirmininkų sueiga teikia Parlamentui pasiūlymus, atsižvelgdama, kiek tai įmanoma, į proporcingesnį atstovavimą įvairioms valstybėms narėms ir politinėms pažiūroms. Taikomos 186 straipsnio 2, 3, 5, ir 6 dalys.
3.
Delegacijų biurai sudaromi pagal 191 straipsnyje išdėstytą nuolatiniams komitetams taikomą procedūrą.
4.
Parlamentas nustato atskirų delegacijų bendruosius įgaliojimus. Bet kuriuo metu jis gali nuspręsti šiuos įgaliojimus išplėsti ar sumažinti.
5.
Pirmininkų sueiga Delegacijų pirmininkų sueigos siūlymu tvirtina delegacijų veiklos įgyvendinimo nuostatas.
6.
Delegacijos pirmininkas pristato delegacijos veiklos ataskaitą komitetui, atsakingam už užsienio ir saugumo reikalus.
7.
Delegacijos pirmininkui suteikiama galimybė kalbėti komitete, jei į darbotvarkę įtrauktas klausimas iš delegacijos kompetencijos srities. Tokia galimybė taip pat suteikiama to komiteto pirmininkui arba pranešėjui per delegacijos posėdžius.
199
straipsnis
Bendradarbiavimas su Europos Tarybos Parlamentine Asamblėja
1.
Parlamento organai, ypač komitetai, bendradarbiauja su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais bendrų interesų srityse, ypač siekdami padidinti darbo veiksmingumą ir išvengti darbų dubliavimosi.
2.
Pirmininkų sueiga bendru sutarimu su atitinkamais Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos organais tvirtina šių nuostatų įgyvendinimo tvarką.
200
straipsnis
Jungtiniai parlamentiniai komitetai
1.
Europos Parlamentas gali sudaryti jungtinius parlamentinius komitetus su Sąjunga asocijuotų valstybių parlamentais arba su valstybių, su kuriomis jau yra pradėtos stojimo derybos, parlamentais.
Šie komitetai gali pateikti rekomendacijas bendradarbiaujantiems parlamentams. Europos Parlamente šios rekomendacijos perduodamos atsakingam komitetui, kuris teikia pasiūlymus dėl tolesnių veiksmų.
2.
Bendruosius įvairių jungtinių komitetų įgaliojimus apibrėžia Europos Parlamentas ir su trečiosiomis šalimis sudaryti susitarimai.
3.
Jungtiniai parlamentiniai komitetai vadovaujasi procedūrinėmis taisyklėmis, numatytomis atitinkamame susitarime. Šios taisyklės grindžiamos Europos Parlamento delegacijos ir bendradarbiaujančio parlamento delegacijos pariteto principu.
4.
Jungtiniai parlamentiniai komitetai parengia savo darbo tvarkos taisykles ir jas pateikia tvirtinti Europos Parlamento ir bendradarbiaujančio parlamento biurams.
5.
Europos Parlamento delegacijų narių rinkimai į jungtinius parlamentinius komitetus organizuojami ir šių delegacijų biurai sudaromi vadovaujantis tarpparlamentinėms delegacijoms taikoma procedūra.
VIII
ANTRAŠTINĖ DALIS
PETICIJOS
201
straipsnis
Teisė pateikti peticijas
1.
Kiekvienas Europos Sąjungos pilietis, taip pat kiekvienas valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą buveinę turintis fizinis arba juridinis asmuo turi teisę individualiai arba kartu su kitais piliečiais ar asmenimis pateikti Europos Parlamentui peticiją bet kokiu klausimu, priklausančiu Europos Sąjungos veiklos sritims ir turinčiu jam ar jai tiesioginį poveikį.
2.
Visose Parlamentui pateikiamose peticijose jos teikėjas nurodo savo pavardę, pilietybę ir nuolatinės gyvenamosios vietos adresą.
3.
Jei peticiją pasirašė keli fiziniai arba juridiniai asmenys, pasirašiusieji paskiria vieną atstovą ir atstovo pavaduotojus, kurie laikomi peticijos teikėjais įgyvendinant šios antraštinės dalies nuostatas.
Jei tokio asmens nebuvo paskirta, pirmasis pasirašęs asmuo arba kitas atitinkamas asmuo laikomas peticijos teikėju.
4.
Kiekvienas peticijos teikėjas gali bet kada atšaukti savo parašą.
Jei visi teikėjai atšaukia parašus, peticija tampa niekine.
5.
Peticijos pateikiamos oficialiąja Europos Sąjungos kalba.
Kitomis kalbomis pateiktos peticijos bus nagrinėjamos tik tuo atveju, jei peticijos teikėjas prie jos prideda vertimą viena iš oficialių kalbų. Parlamentas susirašinėja su peticijų teikėjais ta oficialia kalba, kuria buvo pateiktas vertimas.
Biuras gali nuspręsti, kad peticijos ir susirašinėjimas su peticijų teikėjais vyktų kita kalba, vartojama valstybėje narėje.
6.
Peticijos įtraukiamos į registrą pagal jų gavimo eilę, jei jos atitinka 2 dalyje išdėstytus reikalavimus. Šių reikalavimų neatitinkančios peticijos yra archyvuojamos, o apie jų neatitikimo priežastis pranešama peticijų teikėjams.
7.
Į registrą įtrauktas peticijas Parlamento pirmininkas persiunčia atsakingam komitetui, kuris pirmiausiai nustato, peticija priimtina ar ne, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 227 straipsnio nuostatomis.
Jei atsakingas komitetas nesugeba pasiekti susitarimo peticijos priimtinumo klausimu, ji laikoma priimtina, jei tam pritaria bent ketvirtadalis komiteto narių.
8.
Peticijos, kurias komitetas paskelbia nepriimtinomis, yra archyvuojamos. Peticijos teikėjui yra pranešama apie sprendimą ir jo priežastis. Jei įmanoma, galima pasiūlyti kitų priemonių teisėms apginti.
9.
Užregistruotos peticijos bendrąja tvarka tampa viešais dokumentais, ir, siekdamas skaidrumo, Parlamentas gali paskelbti peticijos teikėjo pavardę ar pavadinimą ir peticijos turinį.
10.
Nepažeidžiant 9 dalies nuostatų, peticijos teikėjas gali paprašyti, kad jo pavardė ar pavadinimas nebūtų paviešinti, siekiant išsaugoti jo privatumą; tokiu atveju Parlamentas privalo atsižvelgti į šį prašymą.
Jei peticijos teikėjo skundo negalima išnagrinėti dėl anonimiškumo, kreipiamasi į peticijos teikėją dėl tolesnių jos nagrinėjimo būdų.
11.
Peticijos teikėjas gali prašyti, kad jo peticija būtų nagrinėjama konfidencialiai; tokiu atveju Parlamentas imasi atitinkamų atsargumo priemonių, kad peticijos turinys nebūtų paviešintas. Peticijos teikėjas informuojamas, kokiomis konkrečiomis sąlygomis bus taikoma ši nuostata.
12.
Jei komitetas mano esant tikslinga, jis gali perduoti peticiją ombudsmenui.
13.
Peticijos, pateiktos fizinių ar juridinių asmenų, kurie nėra Europos Sąjungos piliečiai ir negyvena valstybėje narėje ar neturi joje registruotos buveinės, yra registruojamos ir archyvuojamos atskira tvarka. Kiekvieną mėnesį Parlamento pirmininkas perduoda atsakingam už peticijų nagrinėjimą komitetui per praėjusį mėnesį gautų peticijų sąrašą, nurodydamas jų dalyką. Komitetas gali paprašyti tų peticijų, kurias, jo manymu, verta išnagrinėti.
202
straipsnis
Peticijų nagrinėjimas
1.
Priimtinos peticijos svarstomos atsakingame komitete vykstant įprastai jo veiklai – arba eiliniame posėdyje, arba taikant rašytinę procedūrą. Peticijų teikėjai gali būti kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose, jei jų peticija bus aptariama, arba jie gali paprašyti leisti juose dalyvauti. Komiteto pirmininkas sprendžia, ar suteikti peticijų teikėjams teisę kalbėti.
2.
Komitetas dėl priimtinos peticijos gali nuspręsti parengti pranešimą savo iniciatyva, vadovaujantis Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnio 1 dalimi, arba pateikti Parlamentui trumpą pasiūlymą dėl rezoliucijos, jei tam neprieštarauja Pirmininkų sueiga. Tokie pasiūlymai dėl rezoliucijų įtraukiami į plenarinio posėdžio, vyksiančio ne vėliau kaip praėjus aštuonioms savaitėms nuo jų priėmimo komitete datos, darbotvarkės projektą. Už juos balsuojama vieną kartą be diskusijų, nebent Pirmininkų sueiga išimties tvarka nuspręstų taikyti Darbo tvarkos taisyklių 139 straipsnį.
Komitetas, remdamasis 49 straipsniu ir VII priedu, gali paprašyti kitų komitetų, kurie atsako už šiuos svarstomus klausimus, pateikti savo nuomonę.
3.
Kai pranešimas visų pirma susijęs su Sąjungos teisės taikymu arba aiškinimu arba su siūlomais galiojančių teisės aktų pakeitimais, už tą sritį atsakingas komitetas bendradarbiauja pagal 49 straipsnio 1 dalies nuostatas ir 50 straipsnio pirmos ir antros įtraukų nuostatas. Atsakingas komitetas turi be balsavimo pritarti komiteto, atsakingo už tą sritį, pasiūlymų dėl rezoliucijos dalims, kurios yra susijusios su Sąjungos teisės taikymu ar aiškinimu arba su galiojančių teisės aktų pakeitimais. Jei atsakingas komitetas atmeta tokius pasiūlymus, susijęs komitetas gali juos pateikti tiesiogiai Parlamentui.
4.
Turi būti sukurtas elektroninis registras, kuriame piliečiai galėtų prisijungti prie peticijos teikėjų arba atsiimti savo parašą, padėdami elektroninius parašus prie priimtinomis paskelbtų ir į registrą įtrauktų peticijų.
5.
Tirdamas peticijas, nustatydamas faktus ar ieškodamas sprendimų, komitetas gali lankytis informacijos rinkimo tikslu valstybėse narėse ar regione, kuris susijęs su pateikta peticija.
Pranešimus apie apsilankymus parengia dalyviai. Kai juos patvirtina komitetas, jie pateikiami Parlamento pirmininkui.
6.
Komitetas gali paprašyti Komisijos jam padėti, t. y. pateikti informaciją dėl Sąjungos teisės taikymo ir jos normų laikymosi, taip pat pateikti visus dokumentus ir informaciją, susijusią su peticija. Komisijos atstovai kviečiami dalyvauti komiteto posėdžiuose.
7.
Komitetas gali paprašyti Parlamento pirmininko persiųsti jo nuomonę ar rekomendaciją Komisijai, Tarybai ar atsakingai valstybės narės institucijai, kad jos imtųsi veiksmų ar atsakomųjų priemonių.
8.
Kas pusę metų komitetas informuoja Parlamentą apie savo svarstymų rezultatus.
Komitetas informuoja Parlamentą, kokių priemonių ėmėsi Taryba ar Komisija dėl peticijų, kurias jiems perdavė Parlamentas.
9.
Peticijų teikėjas informuojamas apie komiteto priimtus sprendimus, jam pateikiamos sprendimą pagrindžiančios priežastys.
Kai baigiama svarstyti priimtina peticija, paskelbiama, kad svarstymas baigtas, ir apie tai informuojamas peticijos teikėjas.
203
straipsnis
Peticijų viešumas
1.
Parlamentui pranešama apie peticijas, įtrauktas į 201 straipsnio 6 dalyje minimą registrą, ir svarbiausius sprendimus dėl konkrečioms peticijoms taikytinos procedūros. Šie pranešimai įtraukiami į protokolą.
2.
Jei į registrą įtrauktų peticijų teikėjai sutinka, peticijų pavadinimai, jų teksto santraukos, taip pat nuomonės ir patys svarbiausi peticijas nagrinėjant priimti sprendimai paskelbiami viešoje duomenų bazėje. Konfidencialios peticijos įtraukiamos į Parlamento archyvus ir su jomis gali susipažinti Parlamento nariai.
203a
straipsnis
Piliečių iniciatyva
Jei Parlamentui pranešama, kad Komisijos buvo paprašyta pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalimi, Peticijų komitetas nustato, ar tai turės įtakos jo darbui ir, jei būtina, apie tai praneša peticijų, susijusių su minėtais klausimais, teikėjams.
IX
ANTRAŠTINĖ DALIS
OMBUDSMENAS
204
straipsnis
Ombudsmeno rinkimai
1.
Kiekvienos Parlamento kadencijos pradžioje Parlamento pirmininkas, iškart po jo išrinkimo arba šio straipsnio 8 dalyje numatytais atvejais, kviečia pateikti kandidatūras ombudsmeno pareigybei ir nustato jų pateikimo terminus. Pranešimas dėl kvietimo teikti kandidatūras skelbiamas
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
2.
Kandidatūras turi remti ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių, kurie yra ne mažiau kaip dviejų valstybių narių piliečiai.
Vienas Parlamento narys gali remti tik vieną kandidatūrą.
Kartu su kandidatūromis pateikiami visi patvirtinantys dokumentai, aiškiai parodantys, kad kandidatas atitinka ombudsmeno statute išdėstytus reikalavimus.
3.
Siūlomos kandidatūros perduodamos atsakingam komitetui, kuris gali paprašyti išklausyti kandidatus.
Klausymuose gali dalyvauti visi Parlamento nariai.
4.
Abėcėlės tvarka sudarytas priimtinų kandidatūrų sąrašas pateikiamas Parlamentui balsuoti.
5.
Balsuojama slaptai ir pagal balsavusiųjų daugumos principą.
Jei joks kandidatas neišrenkamas per pirmus du balsavimus, toliau kandidatuoti gali tik du per antrąjį balsavimą daugiausiai balsų surinkę kandidatai.
Balsams pasidalijus po lygiai, laimi vyresnis pagal amžių kandidatas.
6.
Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad dalyvauja bent pusė visų Parlamento narių.
7.
Išrinktasis asmuo nedelsiant kviečiamas prisiekti Teisingumo Teisme.
8.
Ombudsmenas eina savo pareigas tol, kol jas perima naujai paskirtas ombudsmenas, išskyrus mirties ir atleidimo iš pareigų atvejus.
205
straipsnis
Ombudsmeno veikla
1.
Sprendimas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų bei ombudsmeno patvirtintos šio sprendimo įgyvendinimo nuostatos pridedamos susipažinti prie šių Darbo tvarkos taisyklių
Žr. XI priedą.
.
2.
Vadovaudamasis pirmiau minėto sprendimo 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis, ombudsmenas informuoja Parlamentą apie netinkamo administravimo atvejus, dėl kurių atsakingas komitetas gali parengti pranešimą. Taip pat, kiekvienos metinės sesijos pabaigoje, remdamasis to paties sprendimo 3 straipsnio 8 dalimi, jis pateikia Parlamentui pranešimą apie savo tyrimų rezultatus.
3.
Ombudsmenas taip pat gali teikti informaciją atsakingam komitetui šiam paprašius, arba būti komiteto išklausytam savo paties iniciatyva.
206
straipsnis
Ombudsmeno atleidimas iš pareigų
1.
Viena dešimtoji Parlamento narių gali pareikalauti atleisti ombudsmeną, jei šis nebeatitinka jo pareigoms keliamų reikalavimų arba yra kaltas padaręs sunkų nusižengimą.
2.
Reikalavimas perduodamas ombudsmenui ir atsakingam komitetui, kuris, savo narių dauguma nusprendęs, kad prašymo motyvai yra pakankamai pagrįsti, parengia pranešimą Parlamentui. Ombudsmeno prašymu, jis yra išklausomas prieš teikiant pranešimą balsuoti. Parlamentas, pasibaigus diskusijoms, priima sprendimą slaptu balsavimu.
3.
Prieš pradedant balsavimą, Parlamento pirmininkas įsitikina, kad posėdyje dalyvauja pusė visų Parlamento narių.
4.
Jei balsavimu patvirtinamas ombudsmeno atleidimas, bet jis neatsistatydina, ne vėliau kaip kitos mėnesinės sesijos metu po balsavimo, Parlamento pirmininkas kreipiasi į Teisingumo Teismą su prašymu nedelsiant priimti nutarimą atleisti ombudsmeną iš pareigų.
Procedūra nutraukiama ombudsmenui savanoriškai atsistatydinus.
X
ANTRAŠTINĖ DALIS
PARLAMENTO GENERALINIS SEKRETORIATAS
207
straipsnis
Generalinis sekretoriatas
1.
Parlamentui padeda generalinis sekretorius, kurį paskiria Biuras.
Generalinis sekretorius Biure iškilmingai prisiekia sąžiningai ir visiškai nešališkai eiti savo pareigas.
2.
Generalinis sekretorius vadovauja Generaliniam sekretoriatui, kurio sudėtį ir organizacinę struktūrą tvirtina Biuras.
3.
Biuras parengia Generalinio sekretoriato personalo planą ir tvirtina pareigūnų ir kitų tarnautojų pareigybių administracines ir finansines nuostatas.
Biuras taip pat nustato, kokios kategorijos pareigūnams ir tarnautojams, pilnai ar iš dalies, taikomi Protokolo dėl Europos Sąjungos imunitetų ir privilegijų 11–13 straipsniai.
Parlamento pirmininkas apie tai informuoja atitinkamas Europos Sąjungos institucijas.
XI
ANTRAŠTINĖ DALIS
SU EUROPOS POLITINĖMIS PARTIJOMIS SUSIJĘ ĮGALIOJIMAI
208
straipsnis
Parlamento pirmininko įgaliojimai
Remiantis 20 straipsnio 4 dalimi, santykiuose su Europos politinėmis partijomis Parlamentui atstovauja Parlamento pirmininkas.
209
straipsnis
Biuro įgaliojimai
1.
Biuras sprendžia dėl visų Europos politinių partijų pateiktų prašymų gauti finansavimą, taip pat dėl asignavimų paskirstymo juos gaunančioms partijoms. Jis sudaro asignavimų gavėjų ir paskirstytų sumų sąrašą.
2.
Biuras sprendžia dėl finansavimo sustabdymo ar sumažinimo bei dėl netinkamai išmokėtų sumų grąžinimo.
3.
Pasibaigus biudžetiniams metams, Biuras patvirtina politinės partijos, kuriai skirtas finansavimas, galutines veiklos bei finansines ataskaitas.
4.
Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2004/2003 nustatytas sąlygas, Europos politinėms partijoms Biuras gali suteikti techninę paramą, remdamasis jų pasiūlymais. Kai kurių rūšių sprendimų suteikti techninę paramą priėmimą Biuras gali deleguoti generaliniam sekretoriui.
5.
Visais ankstesnėse šio straipsnio dalyse minėtais atvejais, Biuras veikia remdamasis generalinio sekretoriaus pasiūlymu. Išskyrus 1 ir 4 dalyse numatytus atvejus, Biuras, prieš priimdamas sprendimą, išklauso atitinkamos politinės partijos atstovus. Biuras visuomet gali konsultuotis su Pirmininkų sueiga.
6.
Kai, po patikrinimo, Parlamentas nustato, kad Europos politinė partija nebesilaiko laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų, Biuras nusprendžia nebeskirti finansavimo šiai politinei partijai.
210
straipsnis
Atsakingo komiteto įgaliojimai ir Parlamento įgaliojimai plenarinės sesijos metu
1.
Ketvirtadalio Parlamento narių, atstovaujančių ne mažiau kaip trims frakcijoms, prašymu, Parlamento pirmininkas, pasitaręs su Pirmininkų sueiga, paprašo atsakingo komiteto patikrinti, ar Europos politinė partija laikosi (ypač savo programoje ir veikloje) principų, kuriais remiantis sukurta Europos Sąjunga, t. y. laisvės, demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principų.
2.
Prieš pateikdamas pasiūlymą dėl sprendimo, atsakingas komitetas išklauso atitinkamos politinės partijos atstovų ir, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2004/2003, prašo nepriklausomų žymių asmenų komiteto pateikti tuo klausimu nuomonę bei ją išnagrinėja.
3.
Parlamentas sprendžia (balsavusiųjų dauguma) dėl pasiūlymo dėl sprendimo, nustatančio, kad atitinkama politinė partija laikosi ar nesilaiko 1 dalyje išvardytų principų. Negalima teikti jokių pakeitimų. Bet kuriuo atveju, jei pasiūlymas dėl sprendimo nesurenka balsų daugumos, laikomas priimtu priešingas sprendimas.
4.
Parlamento sprendimas taikomas nuo dienos, kada pateiktas 1 dalyje minėtas prašymas.
5.
Parlamento pirmininkas atstovauja Parlamentui nepriklausomų žymių asmenų komitete.
6.
Atsakingas komitetas parengia Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 2004/2003 numatytą ataskaitą apie šio reglamento taikymą ir finansuotą veiklą bei pristato ją plenarinės sesijos metu.
XII
ANTRAŠTINĖ DALIS
DARBO TVARKOS TAISYKLIŲ TAIKYMAS IR KEITIMAS
211
straipsnis
Darbo tvarkos taisyklių taikymas
1.
Kilus abejonėms dėl šių Darbo tvarkos taisyklių taikymo ar aiškinimo, Parlamento pirmininkas gali perduoti šį klausimą nagrinėti atsakingam komitetui.
Tai gali daryti ir komitetų pirmininkai, jei tokių abejonių kyla atliekant komiteto darbą ir jei jos su šiuo darbu susijusios.
2.
Komitetas nusprendžia, ar būtina pasiūlyti Darbo tvarkos taisyklių pakeitimą. Jei taip, jis veikia pagal 212 straipsnį.
3.
Jei komitetas nusprendžia, kad pakanka pateikti galiojančių Darbo tvarkos taisyklių išaiškinimą, savo išaiškinimą jis perduoda Parlamento pirmininkui ir šis apie tai praneša Parlamentui kitos mėnesinės sesijos metu.
4.
Jei frakcija ar ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių prieštarauja atsakingo komiteto pateiktam išaiškinimui, klausimas teikiamas balsuoti Parlamentui. Parlamentas tekstą patvirtina balsavusiųjų dauguma, dalyvaujant bent vienai trečiajai Parlamento narių. Jei siūlomas tekstas atmetamas, klausimo svarstymas grąžinamas komitetui.
5.
Išaiškinimai, dėl kurių nepareikšti prieštaravimai, taip pat Parlamento patvirtinti išaiškinimai parašomi kursyvu ir pateikiami kaip pastabos prie Darbo tvarkos taisyklių atitinkamo straipsnio ar straipsnių.
6.
Šie išaiškinimai yra atitinkamų straipsnių taikymo ir aiškinimo ateityje precedentas.
7.
Darbo tvarkos taisykles ir jų išaiškinimus reguliariai peržiūri atsakingas komitetas.
8.
Jeigu Parlamento narių skaičius padidėja dėl Europos Sąjungos plėtros, tai konkretus Parlamento narių skaičius, kuriam šiomis Darbo tvarkos taisyklėmis suteikiamos tam tikros teisės, automatiškai pakeičiamas kitu sveikuoju skaičiumi, atspindinčiu tą patį visų Parlamento narių procentą.
212
straipsnis
Darbo tvarkos taisyklių keitimas
1.
Kiekvienas narys gali siūlyti pakeitimus šioms Darbo tvarkos taisyklėms ir jų priedams, jei reikia, pateikdamas trumpą pagrindimą.
Siūlomi pakeitimai išverčiami, atspausdinami, išdalijami ir perduodami atsakingam komitetui, kuris juos išnagrinėja ir nusprendžia, ar pateikti juos Parlamentui.
156, 157 ir 161 straipsnių taikymo tikslais, svarstant tokius siūlomus pakeitimus Parlamente, laikoma, kad nuorodos į „pradinį tekstą“ ar „pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio“ šiuose straipsniuose nurodo tuo metu galiojančią nuostatą.
2.
Šių Darbo tvarkos taisyklių pakeitimai priimami, jei už juos balsavo visų Parlamento narių dauguma.
3.
Šių Darbo tvarkos taisyklių ir jų priedų pakeitimai įsigalioja kitos mėnesinės sesijos pirmąją dieną, nebent būtų kitaip nuspręsta balsavimo metu.
XIII
ANTRAŠTINĖ DALIS
ĮVAIRIOS NUOSTATOS
213
straipsnis
Sąjungos simboliai
1.
Parlamentas pripažįsta ir naudoja šiuos Sąjungos simbolius:
-
vėliavą, kurioje pavaizduota dvylika apskritimu išdėstytų aukso spalvos žvaigždžių mėlyname fone;
-
himną, sukurtą pagal Liudviko van Bethoveno Devintosios simfonijos „Odę džiaugsmui“;
-
šūkį „Susivieniję įvairovėje“.
2.
Gegužės 9-ąją Parlamentas švenčia Europos dieną.
3.
Vėliava iškeliama visuose Parlamento pastatuose ir oficialių renginių metu. Vėliava naudojama visose Parlamento posėdžių salėse.
4.
Himnas atliekamas kiekvienos kadencijos pirmojo posėdžio pradžioje ir kitų iškilmingų posėdžių metu, visų pirma priimant valstybių ar vyriausybių vadovus arba sveikinant naujus Parlamento narius po ES plėtros.
5.
Šūkis naudojamas oficialiuose Parlamento dokumentuose.
6.
Biuras apsvarsto, kur dar Parlamente gali būti naudojami simboliai. Biuras nustato išsamias šio straipsnio įgyvendinimo nuostatas.
214
straipsnis
Nebaigti klausimai
Paskutinės mėnesinės sesijos prieš prasidedant rinkimams pabaigoje, visi Parlamento nebaigti klausimai laikomi nebegaliojančiais, nebent būtų pritaikyta antra šio straipsnio pastraipa.
Kiekvienos kadencijos pradžioje Pirmininkų sueiga priima sprendimą dėl Parlamento komitetų bei kitų institucijų pagrįstų prašymų atnaujinti ar pratęsti tokių klausimų svarstymą.
Šios nuostatos netaikomos peticijoms ir pareiškimams, dėl kurių nebūtinas sprendimas.
215
straipsnis
Priedų struktūra
Šių Darbo tvarkos taisyklių priedai skirstomi į keturias kategorijas:
a)
Darbo tvarkos taisyklių procedūrų įgyvendinimo nuostatos, patvirtintos balsavusiųjų dauguma (VII priedas);
b)
nuostatos, priimtos įgyvendinant tam tikras Darbo tvarkos taisyklių nuostatas ir pagal jose nustatytas balsavimo procedūras bei daugumos reikalavimus (I, II, III, IV, VI priedai, VIII priedo A, C, D ir E dalys bei X priedo A dalis);
c)
tarpinstituciniai susitarimai ar kitos nuostatos, priimtos vadovaujantis Sutartimis ir taikomos Parlamente arba turinčios įtakos jo veiklai. Sprendimą pridėti šias nuostatas prie Darbo tvarkos taisyklių balsavusiųjų dauguma priima Parlamentas, atsakingo komiteto siūlymu (VIII priedo B dalis, IX priedas, X priedo B dalis bei XI, XII, XIII, XIV, XV, XIX ir XX priedai);
d)
atitinkamų Parlamento organų patvirtintos gairės ir elgesio kodeksai (XVI, XVII, XVIII ir XXI priedai).
216
straipsnis
Klaidų ištaisymas
1.
Jei Parlamento priimtame tekste nustatoma klaida, prireikus Parlamento pirmininkas perduoda klaidų ištaisymo projektą atsakingam komitetui.
2.
Jei Parlamento priimtame tekste, dėl kurio susitarta su kitomis institucijomis, nustatoma klaida, prieš imdamasis veiksmų pagal 1 dalį Parlamento pirmininkas siekia susitarti su tomis institucijomis dėl būtino klaidų ištaisymo.
3.
Atsakingas komitetas išnagrinėja klaidų ištaisymo projektą ir, jei komitetą tenkina tai, kad atsiradusią klaidą galima ištaisyti siūlomu būdu, teikia jį Parlamentui.
4.
Klaidų ištaisymas skelbiamas per kitą mėnesinę sesiją. Jis laikomas patvirtintu, išskyrus atvejus, kai ne vėliau kaip per keturiasdešimt aštuonias valandas po jo paskelbimo frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt narių paprašo balsuoti dėl jo. Jei klaidų ištaisymas nepatvirtinamas, jis grąžinamas atsakingam komitetui, kuris gali pasiūlyti iš dalies pakeistą klaidų ištaisymą arba baigti procedūrą.
5.
Patvirtintas klaidų ištaisymas skelbiamas taip pat, kaip ir su juo susijęs tekstas.
Mutatis
mutandis
taikomi 72, 73 ir 74 straipsniai.
I
PRIEDAS
Europos Parlamento narių elgesio kodeksas finansinių interesų ir interesų konfliktų klausimais
1
straipsnis
Pagrindiniai principai
Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus:
a)
vadovaujasi tokiais bendraisiais elgesio principais kaip nesavanaudiškumas, padorumas, skaidrumas, darbštumas, garbingumas, atsakomybė ir pagarba Parlamento reputacijai bei jų laikosi,
b)
veikia tik vadovaudamiesi bendrais interesais ir negauna ir nesistengia gauti kokios nors tiesioginės ar netiesioginės finansinės naudos ar bet kurio kito atlygio.
2
straipsnis
Pagrindinės Parlamento narių pareigos
Europos Parlamento nariai, vykdydami savo įgaliojimus:
a)
nesudaro jokios sutarties, pagal kurią jie turėtų veikti arba balsuoti kito juridinio ar fizinio asmens naudai ir dėl kurios galėtų būti suvaržyta jų balsavimo laisvė, įtvirtinta 1976 m. rugsėjo 20 d. Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise 6 straipsnyje ir Europos Parlamento narių statuto 2 straipsnyje,
b)
neprašo, nepriima ar negauna jokios tiesioginės arba netiesioginės finansinės naudos ar bet kurio kito atlygio už įtakos darymą arba už balsavimą dėl teisės aktų, pasiūlymų dėl rezoliucijų, rašytinių pareiškimų arba Parlamente ar viename iš komitetų teikiamų klausimų ir ypač kruopščiai stengiasi, kad nesusiklostytų situacija, kai galima korupcija.
3
straipsnis
Interesų konfliktas
1.
Interesų konfliktas iškyla tada, kai Europos Parlamento narys turi asmeninių interesų, galinčių netinkamai turėti įtakos jo, kaip Europos Parlamento nario, pareigų vykdymui. Interesų konflikto nesama, kai narys gauna naudos vien tik dėl to, kad priklauso plačiajai visuomenei ar didelei žmonių grupei.
2.
Bet kuris Parlamento narys, pastebėjęs, kad iškilo interesų konfliktas, nedelsdamas imasi reikiamų priemonių ištaisyti padėtį vadovaudamasis šio elgesio kodekso principais ir nuostatomis. Jei Parlamento narys negali pašalinti interesų konflikto, jis apie tai raštu praneša Parlamento pirmininkui. Susidarius dviprasmiškai padėčiai, Parlamento narys gali konfidencialiai paprašyti Patariamojo Parlamento narių elgesio klausimais komiteto, įsteigto pagal 7 straipsnį, nuomonės.
3.
Nedarant poveikio 2 daliai, Parlamento nariai, prieš pareikšdami savo nuomonę, prieš balsuodami plenariniame posėdyje ar Parlamento organų posėdžiuose arba kai jie siūlomi į pranešėjus, gali viešai pranešti apie esamą arba galimą interesų konfliktą, susijusį su nagrinėjamu klausimu, jei šis konfliktas nėra akivaizdžiai matomas iš informacijos, deklaruotos pagal 4 straipsnį. Apie interesų konfliktą pranešama pirmininkui raštu arba žodžiu vykstant atitinkamoms parlamentinėms diskusijoms.
4
straipsnis
Europos Parlamento narių deklaracija
1.
Dėl skaidrumo Europos Parlamento nariai asmeniškai pateikia Parlamento pirmininkui finansinių interesų deklaraciją iki pirmosios mėnesinės sesijos, einančios po Europos Parlamento rinkimų, pabaigos (arba Parlamento kadencijos metu – per 30 dienų nuo tos dienos, kai pradeda eiti pareigas Parlamente) naudodami Biuro formą, patvirtintą pagal 9 straipsnį. Jie praneša Parlamento pirmininkui apie bet kokius pasikeitimus, darančius poveikį jų deklaracijai, per 30 dienų po tokio pasikeitimo dienos.
2.
Finansinių interesų deklaracijoje tiksliai nurodoma ši informacija:
a)
Parlamento nario profesinė veikla per paskutinius trejus metus iki pareigų ėjimo Parlamente pradžios, ir jo pareigos tuo pačiu laikotarpiu įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose,
b)
bet kokį atlyginimą, kurį Parlamento narys gauna už įgaliojimų vykdymą kitame parlamente,
c)
bet kokia kita nuolatinė atlyginama veikla, kurią Parlamento narys vykdo kartu vykdydamas savo pareigas, nesvarbu, ar dirbdamas pagal darbo sutartį, ar kaip savarankiškai dirbantis asmuo,
d)
pareigos įmonių, nevyriausybinių organizacijų, asociacijų ar kitų įstaigų, turinčių juridinio asmens statusą, valdybose ar tarybose arba bet kokia kita atlyginama ar neatlyginama išorės veikla, kurią vykdo Parlamento narys,
e)
bet kokia atlyginama nenuolatinė išorės veikla (įskaitant rašymą, dalyvavimą konferencijose ar ekspertų konsultacijų teikimą), jei bendras atlyginimas viršija 5 000 EUR per kalendorinius metus,
f)
dalyvavimas įmonėje arba partnerystėje, kai galimas poveikis viešajai politikai arba kai dėl šio dalyvavimo Parlamento narys gali daryti didelę įtaką atitinkamos įstaigos veiklai,
g)
bet kokia finansinė parama, teikiant materialinę pagalbą ar personalą, kurį greta Parlamento skirtų išteklių Parlamento narys gauna savo politinei veiklai iš trečiųjų asmenų, nurodant pastarųjų tapatybę,
h)
bet kokie kiti finansiniai interesai, kurie galėtų daryti poveikį Parlamento nario pareigų vykdymui.
Nuolatinės Parlamento nario pajamos, gautos pagal kiekvieną iš punktų ir deklaruotos, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, priskiriamos vienai iš šių kategorijų:
-
500–1 000 EUR per mėnesį;
-
1 001–5 000 EUR per mėnesį;
-
5 001–10 000 EUR per mėnesį;
-
daugiau kaip 10 000 EUR per mėnesį.
Bet kokios kitos Parlamento nario pajamos, gautos pagal kiekvieną iš punktų ir deklaruotos, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, skaičiuojamos metams, padalijamos iš dvylikos ir priskiriamos vienai iš antroje pastraipoje nurodytų kategorijų.
3.
Pagal šį straipsnį Parlamento pirmininkui pateikta informacija skelbiama Parlamento interneto svetainėje ir yra lengvai prieinama.
4.
Parlamento narys negali būti renkamas į jokias pareigas Parlamente ar jo organuose, skiriamas pranešėju arba oficialios delegacijos nariu, jei jis nėra pateikęs finansinių interesų deklaracijos.
5
straipsnis
Dovanos arba panaši nauda
1.
Europos Parlamento nariai, vykdydami savo pareigas, negali priimti dovanų ar gauti panašios naudos, išskyrus apytikriai mažesnės nei 150 EUR vertės dovanas ar naudą, gautas pagal etiketo taisykles arba gautas pagal minėtąsias taisykles oficialiai atstovaujant Parlamentui.
2.
Visos dovanos, gautos, kaip nurodyta 1 dalyje, Parlamento nariams oficialiai atstovaujant Parlamentui, perduodamos Parlamento pirmininkui ir tolesni sprendimai dėl jų priimami vadovaujantis Biuro įgyvendinimo taisyklėmis, kurias Biuras tvirtina pagal 9 straipsnį.
3.
1 ir 2 dalies nuostatos netaikomos komandiruočių, apgyvendinimo ir gyvenimo išlaidų kompensavimui bei tiesiogiai trečiųjų šalių atliekamam tokių išlaidų apmokėjimui, kai Parlamento nariai, vykdydami savo pareigas, priima kvietimus dalyvauti trečiųjų šalių rengiamuose renginiuose.
Šios dalies taikymo sritis, ypač skaidrumo taisyklės, yra patikslintos įgyvendinimo taisyklėse, kurias Biuras tvirtina pagal 9 straipsnį.
6
straipsnis
Buvusių Parlamento narių veikla
Buvę Europos Parlamento nariai, besiverčiantys profesionalia lobistine arba atstovavimo veikla, kuri tiesiogiai susijusi su Sąjungos sprendimų priėmimo procesu, visu tokios veiklos vykdymo laikotarpiu negali naudotis patalpomis, kurios suteikiamos buvusiems Parlamento nariams pagal šiuo klausimu Biuro patvirtintas taisykles
1999 m. balandžio 12 d. Biuro sprendimas.
.
7
straipsnis
Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas
1.
Įsteigiamas Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas (toliau – Patariamasis komitetas).
2.
Patariamąjį komitetą sudaro penki nariai, kuriuos skiria Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje iš Konstitucinių reikalų komiteto ir Teisės reikalų komiteto biurų narių ir koordinatorių, atsižvelgdamas į Parlamento narių patirtį ir politinę pusiausvyrą.
Kiekvienas Patariamojo komiteto narys eina pirmininko pareigas šešis mėnesius rotacijos tvarka.
3.
Parlamento pirmininkas savo kadencijos pradžioje taip pat paskiria atsarginius Patariamojo komiteto narius, t. y. po vieną narį kiekvienai frakcijai, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete.
Jei įtariama, kad kurios nors frakcijos, kuriai neatstovaujama Patariamajame komitete, narys pažeidė šio elgesio kodekso nuostatas, atitinkamas atsarginis narys tampa šeštuoju Patariamojo komiteto nariu svarstant galimą pažeidimo atvejį.
4.
Parlamento nario prašymu Patariamasis komitetas konfidencialiai per trisdešimt kalendorinių dienų pateikia Parlamento nariui šio elgesio kodekso aiškinimo ir taikymo gaires. Parlamento narys turi teisę šiomis gairėmis pasikliauti.
Parlamento pirmininko prašymu Patariamasis komitetas taip pat vertina tuos atvejus, kai įtariama, jog pažeistos šio elgesio kodekso nuostatos, ir pataria Parlamento pirmininkui, kokių priemonių imtis.
5.
Patariamasis komitetas, pasikonsultavęs su Parlamento pirmininku, gali prašyti išorės ekspertų patarimų.
6.
Patariamasis komitetas skelbia metinę darbo ataskaitą.
8
straipsnis
Procedūra, taikoma įtarus, kad pažeistas elgesio kodeksas
1.
Kai yra pagrindo manyti, kad Europos Parlamento narys galbūt pažeidė šį elgesio kodeksą, Parlamento pirmininkas gali apie tai informuoti Patariamąjį komitetą.
2.
Patariamasis komitetas nagrinėja galimo pažeidimo aplinkybes ir gali išklausyti atitinkamą Parlamento narį. Atsižvelgdamas į savo išvadas, jis Parlamento pirmininkui pateikia rekomendaciją dėl galimo sprendimo.
3.
Jei Parlamento pirmininkas, atsižvelgęs į šią rekomendaciją, padaro išvadą, kad atitinkamas Parlamento narys pažeidė elgesio kodeksą, jis, išklausęs Parlamento narį, priima motyvuotą sprendimą, kuriuo skiriama nuobauda, ir apie tai praneša Parlamento nariui.
Nuobauda gali apimti vieną ar kelias 153 straipsnio 3 dalyje išvardytas priemones.
4.
Parlamento narys gali pasinaudoti vidaus skundų pateikimo tvarka, numatyta Darbo tvarkos taisyklių 154 straipsnyje.
5.
Praėjus Darbo tvarkos 154 straipsnyje numatytiems terminams, apie bet kurią nuobaudą, skirtą Parlamento nariui, Parlamento pirmininkas praneša plenariniame posėdyje ir ji skelbiama matomoje Parlamento interneto svetainės vietoje likusią kadencijos dalį.
9
straipsnis
Įgyvendinimas
Biuras tvirtina šio elgesio kodekso įgyvendinimo taisykles, įskaitant kontrolės tvarką, ir prireikus atnaujina 4 ir 5 straipsniuose nustatytas sumas.
Jis gali teikti pasiūlymus dėl šio elgesio kodekso pakeitimų.
II
PRIEDAS
116 straipsnyje numatytos klausimų valandos organizavimo tvarka
A.
Gairės
1.
Klausimai yra priimtini tik tuo atveju, jei:
-
jie yra glausti ir suformuluoti taip, kad į juos būtų galima pateikti trumpą atsakymą;
-
susiję su Komisijos ir Tarybos kompetencijos ir atsakomybės sritimis bei yra visuotinės svarbos;
-
nereikalauja, kad atitinkama institucija atliktų išsamias išankstines studijas ar tyrimą;
-
yra aiškiai suformuluoti ir siejasi su konkrečia tema;
-
juose nėra teiginių ar nuomonių;
-
jie nėra susiję su išimtinai asmeniniais reikalais;
-
jais nesiekiama gauti dokumentų arba statistinės informacijos;
-
jie yra pateikti klausimo forma.
2.
Klausimas nepriimtinas, jei darbotvarkėje jau yra numatytas tos pačios temos svarstymas dalyvaujant suinteresuotai institucijai.
3.
Klausimas nepriimtinas, jei per paskutinius tris mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas, arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą, išskyrus tuos atvejus, kai toje srityje atsirado naujų pokyčių arba kai klausimo teikėjas siekia gauti papildomos informacijos. Pirmuoju atveju klausimo teikėjui pateikiama klausimo ir atsakymo kopija.
Papildomi klausimai
4.
Po atsakymo į klausimą bet kuris Parlamento narys turi teisę pateikti papildomą klausimą. Parlamento narys gali pateikti ne daugiau kaip du papildomus klausimus.
5.
Papildomiems klausimams pateikti taikomos šiose gairėse išdėstytos sąlygos dėl klausimo priimtinumo.
6.
Parlamento pirmininkas nusprendžia, kurie iš pateiktų papildomų klausimų yra priimtini ir apriboja jų skaičių taip, kad visi klausimus pateikę Parlamento nariai gautų atsakymus.
Parlamento pirmininkas neprivalo priimti papildomo klausimo, net jei jis ir atitinka pirmiau minėtas priimtinumo sąlygas tuo atveju, jei:
a)
jis sutrukdys įprastinę klausimų valandos eigą, arba
b)
pagrindinis klausimas, su kuriuo jis yra susijęs, jau buvo pakankamai patikslintas kitų papildomų klausimų, arba
c)
jis tiesiogiai nesusijęs su pagrindiniu klausimu.
Atsakymai į klausimus
7.
Atitinkama institucija užtikrina, kad jos atsakymai yra glausti ir atsako į klausimo temą.
8.
Jei keli klausimai savo turiniu yra tarpusavyje susiję, Parlamento pirmininkas, pasitaręs su klausimų teikėjais, gali paprašyti atitinkamos institucijos atsakyti į juos tuo pačiu metu.
9.
Į klausimą galima atsakyti tik jei klausimo teikėjas dalyvauja pats arba prieš prasidedant klausimų valandai raštu praneša Parlamento pirmininkui, kas jį pavaduos.
10.
Jeigu nei klausimo teikėjas, nei jį pavaduojantis asmuo posėdyje nedalyvauja, klausimas praleidžiamas.
11.
Jeigu Parlamento narys pateikia klausimą, tačiau nei jis, nei jį pavaduojantis asmuo per klausimų valandą nedalyvauja, Parlamento pirmininkas raštu primena Parlamento nariui apie jo pareigą dalyvauti arba užtikrinti, kad jį pavaduotų. Jei Parlamento pirmininkas išsiunčia tris tokius priminimus per dvyliką mėnesių, Parlamento narys šešiems mėnesiams praranda teisę pateikti klausimus per klausimų valandą.
12.
Į klausimus, į kuriuos nespėjama atsakyti dėl laiko stokos, atsakoma 117 straipsnio 4 dalies pirmoje pastraipoje nustatyta tvarka, nebent klausimo teikėjai reikalautų taikyti 117 straipsnio 3 dalies nuostatas.
13.
Rašytinių atsakymų tvarką reglamentuoja 117 straipsnio 3 ir 5 dalys.
Pateikimo terminai
14.
Klausimai pateikiami ne vėliau kaip prieš savaitę iki klausimų valandos. Į klausimus, kurie buvo pateikti nesilaikant šio termino, atsakoma per klausimų valandą, jei atitinkama institucija sutinka.
Klausimai, kurie yra pripažįstami priimtinais, išdalijami Parlamento nariams ir perduodami atitinkamai institucijai.
B.
Rekomendacijos
(ištrauka iš Parlamento 1986 m. lapkričio 13 d. rezoliucijos)
Europos Parlamentas:
1.
rekomenduoja griežčiau laikytis gairių dėl Darbo tvarkos taisyklių 43 straipsnyje
Dabar 116 straipsnis.
numatytos klausimų valandos organizavimo tvarkos, ypač gairių 1 punkto dėl klausimų priimtinumo;
2.
rekomenduoja Europos Parlamento pirmininkui dažniau pasinaudoti 43 straipsnio 3 dalyje
Dabar 116 straipsnio 3 dalis.
suteikta teise grupuoti klausimų valandai pateiktus klausimus pagal temą, tačiau mano, kad grupuoti reikėtų tik tuos klausimus, kurie yra tai mėnesinei sesijai pateiktų klausimų sąrašo pirmoje pusėje;
3.
rekomenduoja, kad papildomų klausimų pateikimo metu Parlamento pirmininkas laikytųsi bendros taisyklės leisti pateikti vieną papildomą klausimą pagrindinio klausimo teikėjui ir vieną arba ne daugiau kaip du papildomus klausimus kitiems Parlamento nariams, pageidautina iš kitų frakcijų ir (arba) valstybių narių nei pagrindinio klausimo teikėjo; primena, kad papildomi klausimai turi būti glausti ir pateikti klausimo forma bei siūlo, kad klausimo trukmė neviršytų 30 sekundžių;
4.
ragina Komisiją ir Tarybą pateikti glaustus ir tiesiogiai su klausimo tema susijusius atsakymus, kaip reikalaujama pagal gairių 7 punktą.
III
PRIEDAS
Pagal 117 ir 118 straipsnius teikiamų klausimų, į kuriuos atsakoma raštu, gairės
1.
Klausimai, į kuriuos atsakoma raštu:
-
aiškiai nurodo adresatą, kuriam jie turi būti perduodami įprastais instituciniais kanalais
-
priklauso adresato kompetencijai ir atsakomybės sričiai ir yra visuotinės svarbos;
-
yra glausti ir juose pateikiamas suprantamas paklausimas;
-
parašyti neužgaulia kalba;
-
nėra susiję su išimtinai asmeniniais reikalais.
2.
Jei klausimas neatitinka šių gairių, sekretoriatas jo teikėjui pataria, kaip parengti klausimą, kad jis būtų priimtinas.
3.
Jei per paskutinius šešis mėnesius jau buvo pateiktas ir atsakytas identiškas ar panašus klausimas arba jeigu jį pateikus paprasčiausiai siekiama gauti informacijos apie tai, kaip įgyvendinama konkreti Parlamento rezoliucija, ir jeigu Komisija jau yra pateikusi raštišką pranešimą apie jos įgyvendinimą, sekretoriatas perduoda klausimo teikėjui ankstesnio klausimo ir atsakymo kopiją. Atnaujintas klausimas adresatui perduodamas tik tuo atveju, kai klausimo teikėjas nurodo svarbių pokyčių arba siekia gauti papildomos informacijos.
4.
Jei klausimu siekiama gauti faktinės ar statistinės informacijos, kurią galima rasti Parlamento bibliotekoje, pastaroji apie tai praneša Parlamento nariui, ir šis klausimą gali atsiimti.
5.
Į klausimus dėl susijusių dalykų gali būti atsakyta kartu.
IV
PRIEDAS
Gairės ir bendri principai, taikytini parenkant į darbotvarkę įrašytinus klausimus 122 straipsnyje numatytoms diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
Pagrindiniai principai
1.
Pirmumo tvarka svarstomi tie pasiūlymai dėl rezoliucijų, kuriomis Parlamentas pareiškia savo nuomonę Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms dėl konkretaus planuojamo įvykio dar prieš jam įvykstant, jei vienintelė mėnesinė sesija, kada Europos Parlamentas gali laiku surengti balsavimą, yra einamoji mėnesinė sesija.
2.
Pasiūlymai dėl rezoliucijų negali būti ilgesni kaip 500 žodžių.
3.
Klausimai, susiję su Sutartyse numatytomis Europos Sąjungos kompetencijos sritimis, svarstomi pirmumo tvarka, jeigu jie yra ypač svarbūs.
4.
Parenkamas toks temų skaičius, kuris leistų surengti jų svarbą atitinkančias diskusijas, tačiau kartu su potemėmis jis negali viršyti trijų temų.
Praktinis taikymo būdas
5.
Parlamentas ir frakcijos supažindinami su pirmumo kriterijais, kurie taikomi parenkant, kokius klausimus įrašyti į darbotvarkę diskusijoms dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.
Kalbėjimo laiko apribojimas ir paskirstymas
6.
Kad būtų geriau išnaudotas laikas, Parlamento pirmininkas, pasitaręs su frakcijų pirmininkais, susitaria su Taryba ir Komisija dėl šių institucijų kalboms skirto laiko apribojimo diskusijose dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų.
Pakeitimų pateikimo terminas
7.
Nustatomas toks terminas pateikti pakeitimus pasiūlymams dėl rezoliucijų, kad tarp pakeitimų išdalijimo oficialiomis kalbomis ir pasiūlymų dėl rezoliucijų svarstymo, Parlamento nariai ir frakcijos turėtų pakankamai laiko jas tinkamai išnagrinėti.
V
PRIEDAS
(Išbraukta)
VI
PRIEDAS
Procedūra, taikytina sprendimų dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo svarstymui ir priėmimui
1
straipsnis
Dokumentai
1.
Atspausdinami ir išdalijami šie dokumentai:
a)
Komisijos pateiktos pajamų ir išlaidų ataskaitos, finansinė analizė bei finansinis balansas;
b)
Audito Rūmų metinis pranešimas ir specialūs pranešimai kartu su institucijų atsakymais;
c)
Audito Rūmų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnį pateiktas patikinimo pareiškimas dėl sąskaitų patikimumo ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo;
d)
Tarybos rekomendacija.
2.
Šie dokumentai perduodami atsakingam komitetui. Visi suinteresuoti komitetai gali pareikšti savo nuomonę.
3.
Parlamento pirmininkas nustato terminą, per kurį komitetai, norintys pareikšti savo nuomonę, turi ją pateikti atsakingam komitetui.
2
straipsnis
Pranešimo svarstymas
1.
Parlamentas svarsto atsakingo komiteto pranešimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ne vėliau kaip iki kitų metų balandžio 30 d. po Audito Rūmų metinio pranešimo patvirtinimo, kaip to reikalauja Finansinis reglamentas.
2.
Taikomi su pakeitimais ir balsavimu susiję Parlamento darbo tvarkos taisyklių straipsniai, nebent šiame priede nurodyta kitaip.
3
straipsnis
Pranešimo turinys
1.
Atsakingo komiteto pranešimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo sudaro:
a)
pasiūlymas dėl sprendimo patvirtinti biudžeto įvykdymą arba atidėti sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo (balsavimas balandžio mėnesinės sesijos metu) arba pasiūlymas dėl sprendimo patvirtinti arba nepatvirtinti biudžeto įvykdymo (balsavimas spalio mėnesinės sesijos metu);
b)
pasiūlymas dėl sprendimo uždaryti visų Bendrijos pajamų, išlaidų, turto ir įsiskolinimų sąskaitas;
c)
pasiūlymas dėl rezoliucijos, kuriame išdėstytos a punkte kartu su minėtu pasiūlymu dėl sprendimo pateikiamos pastabos, įskaitant Komisijos biudžeto valdymo per paskutinius finansinius metus įvertinimą bei pastabas dėl išlaidų vykdymo ateityje;
d)
pridedamas iš Komisijos gautų dokumentų sąrašas bei prašytų, tačiau negautų dokumentų sąrašas;
e)
suinteresuotų komitetų nuomonės.
2.
Jei atsakingas komitetas pasiūlo atidėti sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, atitinkamame pasiūlyme dėl rezoliucijos
inter
alia
turi būti:
a)
atidėjimo priežastys;
b)
tolesni veiksmai, kurių tikimasi iš Komisijos, bei jų terminai;
c)
dokumentai, kurie reikalingi Parlamentui priimti deramą sprendimą.
4
straipsnis
Svarstymas ir balsavimas Parlamente
1.
Bet koks atsakingo komiteto pranešimas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo įrašomas į pirmos po jo pateikimo mėnesinės sesijos darbotvarkę.
2.
Pakeitimai priimami tik pasiūlymui dėl rezoliucijos, pateiktam pagal 3 straipsnio 1 dalies c punktą.
3.
Jei kitaip nenurodyta 5 straipsnyje, dėl pasiūlymų dėl sprendimų ir pasiūlymo dėl rezoliucijos balsuojama pagal 3 straipsnyje nurodytą eiliškumą.
4.
Parlamentas priima sprendimą balsavusių narių dauguma, kaip tai numatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 231 straipsnyje.
5
straipsnis
Procedūros variantai
1.
Balsavimas balandžio mėnesinės sesijos metu
Pirmuoju etapu, pranešime dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo siūloma patvirtinti, kad biudžetas yra įvykdytas, arba atidėti sprendimą dėl šio patvirtinimo.
a) Jei dauguma pritaria pasiūlymui patvirtinti, kad biudžetas yra įvykdytas, patvirtinimas suteikiamas. Remiantis šiuo sprendimu, uždaromos sąskaitos.
Jei pasiūlymas dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo nesulaukia daugumos pritarimo, biudžeto įvykdymo patvirtinimas laikomas atidėtu, ir atsakingas komitetas per šešis mėnesius parengia naują pranešimą, kuriame pateikia naują pasiūlymą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo arba nepatvirtinimo.
b) Jei pasiūlymas atidėti biudžeto įvykdymo patvirtinimą priimamas, atsakingas komitetas per šešis mėnesius parengia naują pranešimą, kuriame pateikia naują pasiūlymą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo arba nepatvirtinimo. Tokiu atveju, sąskaitų uždarymas taip pat atidedamas ir iš naujo pasiūlomas naujame pranešime.
Jei pasiūlymas atidėti biudžeto įvykdymo patvirtinimą nesulaukia daugumos pritarimo, biudžeto įvykdymo patvirtinimas laikomas suteiktu. Tokiu atveju, remiantis šiuo sprendimu, uždaromos sąskaitos. Pasiūlymas dėl rezoliucijos vis dar gali būti pateiktas balsavimui.
2.
Balsavimas spalio mėnesinės sesijos metu
Antruoju etapu, pranešime dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo siūloma patvirtinti biudžeto įvykdymą arba jo nepatvirtinti.
a) Jei dauguma pritaria pasiūlymui patvirtinti biudžeto įvykdymą, patvirtinimas suteikiamas. Remiantis šiuo sprendimu, uždaromos sąskaitos.
Jei pasiūlymas patvirtinti biudžeto įvykdymą nesulaukia daugumos pritarimo, biudžeto įvykdymas laikomas nepatvirtintu. Oficialus pasiūlymas uždaryti atitinkamų finansinių metų sąskaitas pateikiamas per kitą mėnesinę sesiją, į kurią Komisija kviečiama padaryti pareiškimą.
b) Jei dauguma pritaria pasiūlymui nepatvirtinti biudžeto įvykdymo, oficialus pasiūlymas uždaryti atitinkamų finansinių metų sąskaitas pateikiamas per kitą mėnesinę sesiją, į kurią Komisija kviečiama padaryti pareiškimą.
Jei pasiūlymas nepatvirtinti biudžeto įvykdymo nesulaukia daugumos pritarimo, biudžeto įvykdymo patvirtinimas laikomas suteiktu. Tokiu atveju, remiantis šiuo sprendimu, uždaromos sąskaitos. Pasiūlymas dėl rezoliucijos vis dar gali būti pateiktas balsuoti.
3.
Jei pasiūlyme dėl rezoliucijos arba pasiūlyme dėl sąskaitų uždarymo yra nuostatų, prieštaraujančių Parlamento balsavimui dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, Parlamento pirmininkas, pasitaręs su atsakingo komiteto pirmininku, gali atidėti tą balsavimą ir nustatyti naują terminą pakeitimų pateikimui.
6
straipsnis
Sprendimų dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo įgyvendinimas
1.
Parlamento pirmininkas perduoda Komisijai bei visoms kitoms institucijoms Parlamento sprendimą ir visas rezoliucijas, priimtus remiantis 3 straipsniu, ir pasirūpina jų paskelbimu
Europos
Sąjungos
o
ficialiojo
leidinio
serijoje, kurioje skelbiami teisėkūros aktai.
2.
Atsakingas komitetas ne rečiau kaip vieną kartą per metus praneša Parlamentui apie institucijų veiksmus, kurių jos imasi atsižvelgdamos į pastabas, lydinčias sprendimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir kitas pastabas, išdėstytas Parlamento rezoliucijose dėl išlaidų vykdymo.
3.
Remdamasis už biudžeto kontrolę atsakingo komiteto pranešimu ir veikdamas Parlamento vardu, Parlamento pirmininkas gali kreiptis pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 265 straipsnį į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą su ieškiniu atitinkamai institucijai dėl įsipareigojimų, kylančių iš pastabų, lydinčių sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo arba kitas rezoliucijas dėl biudžeto išlaidų vykdymo, nevykdymo.
VII
PRIEDAS
Nuolatinių komitetų įgaliojimai ir pareigos
Priimtas 2009 m. gegužės 6 d. Parlamento sprendimu.
I.
Užsienio reikalų komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
bendrą užsienio ir saugumo politiką (BUSP) bei Europos saugumo ir gynybos politiką (ESGP). Šiose srityse komitetui padeda saugumo ir gynybos pakomitetis;
2.
santykius su kitomis ES institucijomis ir organais, JTO bei kitomis tarptautinėmis organizacijomis ir tarpparlamentinėmis asamblėjomis į jo kompetenciją patenkančiose srityse;
3.
politinių santykių su trečiosiomis šalimis, visų pirma su tiesioginėje Sąjungos kaimynystėje esančiomis šalimis, stiprinimą svarbiausių bendradarbiavimo ir pagalbos programų arba tarptautinių susitarimų, tokių kaip asociacijos ir partnerystės susitarimai, būdu;
4.
derybų dėl Europos valstybių stojimo į Europos Sąjungą pradėjimą, priežiūrą ir užbaigimą;
5.
klausimus, susijusius su žmogaus teisėmis, mažumų apsauga ir demokratinių vertybių skatinimu trečiosiose šalyse. Šioje srityje komitetui padeda žmogaus teisių pakomitetis. Nepažeidžiant atitinkamų teisinių nuostatų, kitų šioje srityje kompetentingų komitetų ir organų nariai kviečiami dalyvauti pakomitečio posėdžiuose.
Komitetas koordinuoja jungtinių parlamentinių ir parlamentinių bendradarbiavimo komitetų bei tarpparlamentinių delegacijų ir
ad hoc
delegacijų, įskaitant rinkimų stebėjimo misijas, veiklą tiek, kiek tai susiję su jo kompetencija.
II.
Vystymosi komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
Europos Sąjungos vystymosi ir bendradarbiavimo politikos skatinimą, įgyvendinimą ir priežiūrą, visų pirma:
a)
dvišalį ir atitinkamose tarptautinėse organizacijose bei tarpparlamentiniuose organuose vykdomą politinį dialogą su besivystančiomis šalimis,
b)
pagalbą besivystančioms šalims ir bendradarbiavimo su šiomis šalimis susitarimus,
c)
demokratinių vertybių, gero valdymo ir žmogaus teisių skatinimą besivystančiose šalyse;
2.
klausimus, susijusius su AKR-EB partnerystės susitarimu, bei santykius su atitinkamais organais;
3.
Parlamento dalyvavimą rinkimų stebėjimo misijose, jei reikia, bendradarbiaujant su kitais susijusiais komitetais ir delegacijomis.
Komitetas koordinuoja tarpparlamentinių delegacijų ir
ad hoc
delegacijų veiklą tiek, kiek tai susiję su jo kompetencija.
III.
Tarptautinės prekybos komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
klausimus, susijusius su Sąjungos bendros prekybos politikos formavimu ir įgyvendinimu bei jos išorės ekonominiais santykiais, visų pirma:
1.
finansinius, ekonominius ir prekybinius ryšius su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis organizacijomis;
2.
techninio derinimo ar standartizacijos priemones tarptautinės teisės dokumentų reglamentuojamose srityse;
3.
santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis ir organizacijomis, skatinančiomis regionų ekonominę bei prekybinę integraciją už Sąjungos ribų;
4.
santykius su PPO, įskaitant jos parlamentinę veiklą.
Komitetas palaiko ryšius su atitinkamomis tarpparlamentinėmis ir
ad hoc
delegacijomis ekonominiais ir prekybos santykių su trečiosiomis šalimis klausimais.
IV.
Biudžeto komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
daugiametę Sąjungos pajamų ir išlaidų finansinę programą bei Sąjungos nuosavų išteklių sistemą;
2.
Parlamento biudžeto valdymo teises, būtent už Sąjungos biudžetą ir derybas dėl tarpinstitucinių susitarimų šioje srityje bei šių susitarimų įgyvendinimą;
3.
Parlamento sąmatą, sudarytą pagal Darbo tvarkos taisyklėse nustatytą tvarką;
4.
decentralizuotų organų biudžetą;
5.
Europos investicijų banko finansinę veiklą;
6.
Europos plėtros fondo lėšų įtraukimą į Sąjungos biudžetą, nepažeidžiant už AKR-EB partnerystės susitarimą atsakingo komiteto įgaliojimų;
7.
visų Sąjungos teisės aktų finansinį poveikį ir jų suderinamumą su Daugiamete finansine programa, nepažeidžiant susijusių komitetų įgaliojimų;
8.
einamųjų metų biudžeto vykdymo stebėseną ir vertinimą, neatsižvelgiant į Darbo tvarkos taisyklių 78 straipsnio 1 dalį, asignavimų perkėlimą, su personalo planu susijusias procedūras, administracinius asignavimus ir nuomones dėl projektų, susijusių su pastatais ir turinčių didelį finansinį poveikį;
9.
Finansinį reglamentą, išskyrus klausimus, susijusius su biudžeto vykdymu, valdymu ir kontrole.
V.
Biudžeto kontrolės komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
Sąjungos ir Europos plėtros fondo biudžeto vykdymo kontrolę ir sprendimus dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, kuriuos turi priimti Parlamentas, įskaitant vidinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, bei visas kitas su šiais sprendimais susijusias lydimąsias ar jų įgyvendinimo priemones;
2.
Sąjungos, jos institucijų ir kitų jos finansuojamų įstaigų sąskaitų ir finansinio balanso uždarymą, pateikimą ir auditą, įskaitant vėlesniam laikui perkeltinų asignavimų patvirtinimą ir likučių nustatymą;
3.
Europos investicijų banko finansinės veiklos kontrolę;
4.
įvairių Sąjungos finansavimo būdų, naudojamų įgyvendinant įvairių sričių Sąjungos politiką, rentabilumo stebėseną;
5.
sukčiavimo atvejų ir pažeidimų vykdant Sąjungos biudžetą nagrinėjimą, priemones, padėsiančias išvengti tokių atvejų ir inicijuoti jų tyrimą bei bendrą Sąjungos finansinių interesų apsaugą;
6.
santykius su Audito Rūmais, jų narių skyrimą ir jų ataskaitų vertinimą;
7.
Finansinį reglamentą biudžeto vykdymo, valdymo ir kontrolės aspektais.
VI.
Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
Sąjungos ekonomikos ir pinigų politikos sritis, Ekonominės ir pinigų sąjungos bei Europos pinigų ir finansinės sistemos veikimą (įskaitant santykius su susijusiomis institucijomis ar organizacijomis);
2.
laisvą kapitalo ir mokėjimų judėjimą (tarptautinius mokėjimus, bendrą mokėjimų erdvę, mokėjimų balansą, kapitalo judėjimą ir paskolų gavimo bei teikimo politiką, kapitalo iš trečiųjų šalių judėjimo kontrolę, kapitalo eksportą iš Europos Sąjungos į trečiąsias šalis skatinančias priemones);
3.
tarptautinę pinigų ir finansinę sistemą (įskaitant santykius su finansinėmis ir pinigų institucijomis bei organizacijomis);
4.
konkurencijos ir valstybės arba viešosios pagalbos taisykles;
5.
mokesčių nuostatas;
6.
finansinių paslaugų, institucijų ir rinkų, įskaitant finansines ataskaitas, auditą, apskaitos taisykles, įmonių valdymą ir kitus su finansinėmis paslaugomis susijusius bendrovių teisės klausimus, reguliavimą ir priežiūrą.
VII.
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
užimtumo politiką ir visus socialinės politikos aspektus, tokius kaip darbo sąlygas, socialinį draudimą ir socialinę apsaugą;
2.
sveikatos apsaugos ir saugos priemones darbo vietoje;
3.
Europos socialinį fondą;
4.
profesinio mokymo politiką, įskaitant profesines kvalifikacijas;
5.
laisvą darbuotojų ir pensininkų judėjimą;
6.
socialinį dialogą;
7.
visų formų diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje, išskyrus diskriminaciją dėl lyties;
8.
santykius su:
-
Europos profesinio mokymo plėtros centru (Cedefop),
-
Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondu,
-
Europos mokymo fondu,
-
Europos saugos ir sveikatos darbe agentūra;
9.
ir santykius su kitais susijusiais ES organais ir tarptautinėmis organizacijomis.
VIII.
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
aplinkos politiką ir aplinkosaugos priemones, visų pirma:
a)
oro, dirvožemio ir vandens taršą, atliekų tvarkymą ir perdirbimą, pavojingas medžiagas ir preparatus, triukšmo lygius, klimato kaitą, biologinės įvairovės apsaugą,
b)
tvarų vystymąsi,
c)
tarptautines ir regionines aplinkosaugos priemones bei susitarimus,
d)
žalos aplinkai atitaisymą,
e)
civilinę saugą,
f)
Europos aplinkos agentūrą,
g)
Europos cheminių medžiagų agentūrą;
2.
visuomenės sveikatą, visų pirma:
a)
visuomenės sveikatos programas ir konkrečius veiksmus šioje srityje,
b)
vaistų pramonės ir kosmetikos gaminius,
c)
su bioterorizmu susijusius sveikatos aspektus,
d)
Europos vaistų vertinimo agentūrą ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą;
3.
maisto saugos klausimus, visų pirma:
a)
maisto produktų ženklinimą ir saugą,
b)
veterinarijos teisės aktus dėl apsaugos nuo rizikos žmonių sveikatai, maisto produktų ir maisto gamybos sistemų tikrinimą siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą,
c)
Europos maisto saugos tarnybą ir Europos maisto ir veterinarijos tarnybą.
IX.
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
Sąjungos pramonės politiką ir naujų technologijų taikymą, įskaitant mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) taikomas priemones;
2.
Sąjungos mokslinių tyrimų politiką, įskaitant tyrimų rezultatų panaudojimą ir skleidimą;
3.
kosmoso politiką;
4.
Jungtinių tyrimų centrą (JRC), Centrinį branduolinių matavimų biurą, taip pat JET, ITER ir kitus projektus šioje srityje;
5.
su energetikos politika susijusias Sąjungos priemones, energijos tiekimo saugumą ir energijos vartojimo efektyvumą, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą energetikos infrastruktūrų srityje;
6.
Euratomo sutartį ir Euratomo tiekimo agentūrą, branduolinę saugą, eksploatacijos nutraukimą bei atliekų šalinimą branduoliniame sektoriuje;
7.
informacinę visuomenę ir informacines technologijas, įskaitant transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą telekomunikacijų infrastruktūros srityje.
X.
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
vidaus rinką ir muitų sąjungą reglamentuojančių nacionalinės teisės aktų koordinavimą Sąjungos lygmeniu, visų pirma:
a)
laisvą prekių judėjimą, įskaitant techninių standartų derinimą,
b)
įsisteigimo teisę,
c)
laisvę teikti paslaugas, išskyrus finansiniame ir pašto sektoriuose;
2.
galimų vidaus rinkos veikimo kliūčių nustatymo ir panaikinimo priemones;
3.
vartotojų ekonominių interesų skatinimą ir apsaugą kuriant vidaus rinką, išskyrus visuomenės sveikatos ir maisto saugos klausimus.
XI.
Transporto ir turizmo komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
klausimus, susijusius su bendros geležinkelių, kelių, vidaus vandens kelių, jūrų ir oro transporto politikos sukūrimu, visų pirma:
a)
bendras transportui Europos Sąjungoje taikomas taisykles,
b)
transeuropinių tinklų kūrimą ir plėtojimą transporto infrastruktūros srityje,
c)
transporto paslaugų teikimą ir santykius su trečiosiomis šalimis transporto srityje,
d)
transporto saugą,
e)
santykius su tarptautinėmis transporto organizacijomis;
2.
pašto paslaugas;
3.
turizmą.
XII.
Regioninės plėtros komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
regioninę ir sanglaudos politiką, visų pirma:
a)
Europos regioninės plėtros fondą, Sanglaudos fondą ir kitas Sąjungos regioninės politikos priemones,
b)
kitų Sąjungos politikos sričių įtakos ekonominei ir socialinei sanglaudai įvertinimą,
c)
Sąjungos struktūrinių priemonių derinimą,
d)
atokiausius regionus ir salas bei tarpvalstybinį ir regionų bendradarbiavimą,
e)
santykius su Regionų komitetu, regionų bendradarbiavimo organizacijomis ir vietos bei regioninės valdžios institucijomis.
XIII.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
bendros žemės ūkio politikos veikimą ir plėtojimą;
2.
kaimo plėtrą, įskaitant susijusių finansinių priemonių veiklą;
3.
teisės aktus šiose srityse:
a)
veterinarijos ir fitosanitarijos, gyvūnų pašarų, jei šiomis priemonėmis nesiekiama apsaugoti nuo rizikos žmonių sveikatai,
b)
gyvulininkystės ir gyvūnų gerovės;
4.
žemės ūkio produktų kokybės gerinimą;
5.
žemės ūkio žaliavų tiekimą;
6.
Bendrijos augalų veislių tarnybą;
7.
miškininkystę.
XIV.
Žuvininkystės komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
bendros žuvininkystės politikos veikimą ir plėtojimą bei jos valdymą;
2.
žuvų išteklių išsaugojimą;
3.
žuvininkystės produktų rinkos bendrą organizavimą;
4.
struktūrinę žuvininkystės ir akvakultūros sektorių politiką, įskaitant žuvininkystės orientavimo finansines priemones;
5.
tarptautinius susitarimus dėl žvejybos ir žuvininkystės.
XV.
Kultūros ir švietimo komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
Europos Sąjungos kultūrinius aspektus, visų pirma:
a)
geresnį kultūros pažinimą ir populiarinimą,
b)
kultūrinės ir kalbinės įvairovės apsaugą ir skatinimą,
c)
kultūrinio paveldo išsaugojimą ir apsaugą, kultūrinius mainus ir meninę kūrybą;
2.
Sąjungos švietimo politiką, įskaitant Europos aukštojo mokslo erdvę, europinių mokyklų sistemos ir mokymosi visą gyvenimą skatinimą;
3.
audiovizualinę politiką bei informacinės visuomenės kultūrinius ir švietimo aspektus;
4.
jaunimo politiką ir sporto bei laisvalaikio politikos vystymą;
5.
informacijos ir žiniasklaidos politiką;
6.
bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis kultūros ir švietimo srityse ir už santykius su susijusiomis tarptautinėmis organizacijomis bei institucijomis.
XVI.
Teisės reikalų komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
Sąjungos teisės aiškinimą ir taikymą, Sąjungos teisės aktų suderinamumą su pirmine teise, įskaitant teisinio pagrindo parinkimą ir subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi;
2.
tarptautinės teisės aiškinimą ir taikymą tiek, kiek tai yra susiję su Europos Sąjunga;
3.
Sąjungos teisės supaprastinimą, visų pirma teisėkūros pasiūlymus, siekiant ją oficialiai kodifikuoti;
4.
Parlamento teisių ir prerogatyvų teisinę apsaugą, įskaitant dalyvavimą Europos Sąjungos Teisingumo Teisme nagrinėjamose bylose;
5.
valstybių narių teisinę sistemą įtakojančius Sąjungos aktus, visų pirma šiose srityse:
a)
civilinės ir komercinės teisės,
b)
bendrovių teisės,
c)
intelektinės nuosavybės teisės,
d)
proceso teisės;
6.
teisminio ir administracinio bendradarbiavimo civilinėse bylose priemones;
7.
atsakomybę aplinkosaugos srityje ir sankcijas už nusikaltimus aplinkai;
8.
etikos klausimus, susijusius su naujosiomis technologijomis, kartu su kompetentingais komitetais taikant darbo su susijusiais komitetais procedūrą;
9.
Parlamento narių statutą ir Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus;
10.
Parlamento narių privilegijas ir imunitetus bei jų įgaliojimų patikrinimą;
11.
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo struktūrą ir statutą;
12.
Vidaus rinkos derinimo tarnybą.
XVII.
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
piliečių teisių, žmogaus teisių ir pagrindinių teisių apsaugą Sąjungos teritorijoje, įskaitant mažumų apsaugą, kaip nustatyta Sutartyse ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;
2.
priemones kovojant prieš visų formų diskriminaciją, išskyrus diskriminaciją dėl lyties arba diskriminaciją darbo vietoje ir darbo rinkoje;
3.
teisės aktus dėl skaidrumo ir fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis;
4.
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimą ir plėtrą, visų pirma:
a)
priemones, susijusias su asmenų atvykimu ir judėjimu, prieglobsčiu, migracija,
b)
priemones, susijusias su integruotu išorės sienų valdymu,
c)
priemones, susijusias su policijos ir teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose;
5.
Europos narkotikų ir narkomanijos stebėjimo centrą ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, Europolą, Eurojustą, Europos policijos kolegiją (Cepol) ir kitas toje pat srityje veikiančias įstaigas ir agentūras;
6.
akivaizdžios rizikos, kada valstybė narė gali rimtai pažeisti visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą.
XVIII.
Konstitucinių reikalų komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
Europos integracijos institucinius aspektus, visų pirma jei tai susiję su tarpvyriausybinių konferencijų bei konventų parengimu ir eiga;
2.
ES sutarties įgyvendinimą ir jos veikimo įvertinimą;
3.
derybų dėl Sąjungos plėtros institucinius padarinius;
4.
santykius tarp institucijų, įskaitant tarpinstitucinių susitarimų, kuriuos ruošiamasi patvirtinti Parlamente, nagrinėjimą pagal Darbo tvarkos taisyklių 127 straipsnio 2 dalį;
5.
vienodą rinkimų tvarką;
6.
Europos politines partijas, nepažeidžiant Biuro įgaliojimų;
7.
atvejų, kai valstybė narė šiurkščiai ir nuolat pažeidžia visoms valstybėms narėms bendrus principus, nustatymą;
8.
Darbo tvarkos taisyklių aiškinimą ir taikymą bei pasiūlymus dėl jų keitimo.
XIX.
Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
moterų teisių Sąjungoje apibrėžimą, skatinimą ir apsaugą bei susijusias Sąjungos priemones;
2.
moterų teisių rėmimą trečiosiose šalyse;
3.
lygių galimybių politiką, įskaitant vyrų ir moterų lygybę dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe;
4.
visų formų diskriminacijos dėl lyties panaikinimą;
5.
lygių galimybių principo įgyvendinimą ir plėtotę visuose politikos sektoriuose;
6.
tarptautinių su moterų teisėmis susijusių susitarimų ir konvencijų nuolatinę peržiūrą ir įgyvendinimą;
7.
informacijos apie moteris politiką.
XX.
Peticijų komitetas
Komitetas yra atsakingas už:
1.
peticijas;
2.
ryšius su Europos ombudsmenu.
VIII
PRIEDAS
Konfidencialūs ir slapto pobūdžio dokumentai bei informacija
A.
Parlamentui pateiktų konfidencialių dokumentų nagrinėjimas
Europos Parlamentui pateiktų konfidencialių dokumentų nagrinėjimo procedūra
Priimta 1989 m. vasario 15 d. Parlamento sprendimu ir iš dalies pakeista 2001 m. lapkričio 13 d. Parlamento sprendimu.
1.
Konfidencialūs dokumentai – tai dokumentai ir informacija, su kuriais visuomenei gali būti neleista susipažinti, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsniu, taip pat ir slapto pobūdžio dokumentai, kaip apibrėžta minėto reglamento 9 straipsnyje.
Jei kuri nors iš institucijų pareiškia abejonę dėl Parlamentui pateiktų dokumentų konfidencialaus pobūdžio, klausimas perduodamas tarpinstituciniam komitetui, sudarytam remiantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalimi.
Kai Parlamentui pateikiami konfidencialūs dokumentai, nurodant juos tvarkyti konfidencialiai, atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas iš karto pritaiko jiems toliau 3 dalyje numatytą konfidencialumo procedūrą.
2.
Visi Europos Parlamento komitetai, jei to raštu ar žodžiu prašo vienas komiteto narys, turi teisę taikyti konfidencialumo procedūrą prašyme nurodytai informacijai ar dokumentui. Sprendimas taikyti konfidencialumo procedūrą priimamas, kai tam pritaria du trečdaliai posėdyje dalyvaujančių narių.
3.
Jei komiteto pirmininkas paskelbia, kad posėdis vyks laikantis konfidencialumo procedūros, jame leidžiama dalyvauti tik komiteto nariams ir pareigūnams bei ekspertams, kuriuos iš anksto paskyrė pirmininkas ir kurių dalyvavimas posėdyje yra griežtai būtinas.
Sunumeruoti dokumentai išdalijami posėdžio pradžioje ir vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Neleidžiama nieko pasižymėti, ir juo labiau daryti jų kopijų.
Posėdžio protokole klausimo, kuriam buvo pritaikyta konfidencialumo procedūra, nagrinėjimas neminimas. Įrašomas tik atitinkamas sprendimas, jei toks priimamas.
4.
Trys komiteto, pritaikiusio konfidencialumo procedūrą, nariai gali pateikti prašymą išnagrinėti, ar nebuvo pažeistas slaptumas. Šis klausimas gali būti įrašytas į komiteto darbotvarkę. Jei tam pritaria komiteto narių dauguma, komitetas gali nuspręsti įrašyti slaptumo pažeidimo nagrinėjimą į pirmo posėdžio po prašymo įteikimo pirmininkui darbotvarkę.
5.
Nuobaudos: jei nustatomas pažeidimas, komiteto pirmininkas imasi tolesnių veiksmų, vadovaudamasis 9 straipsnio 2 dalies ir 152, 153 bei 154 straipsnių nuostatomis.
B.
Galimybė Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio informacija saugumo ir gynybos politikos srityje
2002 m. lapkričio 20 d. Tarpinstitucinis susitarimas tarp Europos Parlamento ir Tarybos dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje
OL C 298, 2002 11 30, p.1.
EUROPOS PARLAMENTAS IR TARYBA,
Kadangi:
(1)
Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnis teigia, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė svarbiausiais bendros užsienio ir saugumo politikos aspektais bei esminiais pasirinkimo klausimais konsultuojasi su Europos Parlamentu ir užtikrina, kad į Europos Parlamento požiūrį būtų deramai atsižvelgiama. Šis straipsnis taip pat nustato, kad Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė ir Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie bendros užsienio ir saugumo politikos raidą. Turi būti nustatytas mechanizmas, kuris garantuotų minėtų principų įgyvendinimą šioje srityje;
(2)
atsižvelgiant į tam tikros labai konfidencialios informacijos saugumo ir gynybos srityje specifinį pobūdį bei ypač slaptą jos turinį, dokumentams su tokia informacija taikomas specialios priemonės;
(3)
remiantis 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais
OL L 145, 2001 5 31, p.43.
9 straipsnio 7 dalimi, Taryba turi informuoti Europos Parlamentą apie slapto pobūdžio dokumentus, kaip jie apibrėžti minėto reglamento 9 straipsnio 1 dalyje, pagal tarp šių institucijų sudarytus susitarimus;
(4)
daugumoje valstybių narių tarp nacionalinių vyriausybių ir parlamentų yra nustatyti specialūs įslaptintos informacijos perdavimo, tvarkymo ir priežiūros mechanizmai. Šis tarpinstitucinis susitarimas turėtų užtikrinti, kad Europos Parlamente tokia informacija būtų tvarkoma remiantis geriausia valstybių narių praktika šioje srityje,
SUDARĖ ŠĮ TARPINSTITUCINĮ SUSITARIMĄ:
1.
Taikymo sritis
1.1.
Šis tarpinstitucinis susitarimas reglamentuoja Europos Parlamento galimybę susipažinti su Tarybos turima slapto pobūdžio informacija saugumo ir gynybos srityje, tai yra informacija, pažymėta slaptumo žymomis „TRÉS SECRET/TOP SECRET“ (VISIŠKAI SLAPTAI), „SECRET“ (SLAPTAI) arba „CONFIDENTIAL“ (KONFIDIENCIALIAI), neatsižvelgiant į jos kilmę, laikmeną ar baigtumą, taip pat tokios informacijos tvarkymą.
1.2.
Iš trečiosios šalies arba tarptautinės organizacijos kilusi informacija perduodama tik su tos šalies ar organizacijos sutikimu.
Jeigu Taryba gauna iš valstybės narės kilusią įslaptintą informaciją, tačiau jokiu kitu būdu, išskyrus slaptumo žymą, aiškiai nenurodomas jos platinimo kitoms institucijoms apribojimas, taikomos šio tarpinstitucinio susitarimo 2 ir 3 skirsnių nuostatos. Priešingu atveju tokia informacija perduodama tik su tos valstybės narės sutikimu.
Jei Taryba atsisako perduoti informaciją, kilusią iš trečiosios šalies, tarptautinės organizacijos ar valstybės narės, ji turi pagrįsti savo atsisakymą.
1.3.
Šio tarpinstitucinio susitarimo nuostatos taikomos atsižvelgiant į galiojančias teisės normas ir nepažeidžiant 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų
OL L 113, 1995 5 19, p.1.
bei nepažeidžiant esamų susitarimų, ypač 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės procedūros tobulinimo
OL C 172, 1999 6 18, p.1.
.
2.
Bendrosios taisyklės
2.1.
Abi institucijos veikia remdamosi abipusiais sąžiningo bendradarbiavimo įsipareigojimais ir savitarpio pasitikėjimo dvasioje bei laikydamosi atitinkamų Sutarčių nuostatų. Šiame tarpinstituciniame susitarime minima informacija perduodama ir tvarkoma atsižvelgiant į interesus, kuriuos siekiama apsaugoti įslaptinant informaciją, ypač visuomenės interesus, susijusius su Europos Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių saugumu ir gynyba arba karinių ir nekarinių krizių valdymu.
2.2.
Vieno iš 3.1 punkte išvardintų asmenų prašymu, Tarybai pirmininkaujanti valstybė arba generalinis sekretorius (vyriausiasis įgaliotinis) su reikiama skuba perduoda slapto pobūdžio informaciją, reikalingą Europos Sąjungos sutartimi nustatytų Parlamento įgaliojimų vykdymui šio tarpinstitucinio susitarimo apibrėžtoje srityje, atsižvelgiant į visuomenės interesus, susijusius su Europos Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių saugumu ir gynyba arba karinių ir nekarinių krizių valdymu, pagal 3 skirsnyje išdėstytą tvarką.
3.
Susipažinimas su slapto pobūdžio informacija bei jos naudojimas
3.1.
Pagal šį tarpinstitucinį susitarimą Europos Parlamento pirmininkas arba Užsienio reikalų, žmogaus teisių, bendros saugumo ir gynybos politikos komiteto pirmininkas gali prašyti Tarybai pirmininkaujančios valstybės arba generalinio sekretoriaus (vyriausiojo įgaliotinio) pateikti minėtam komitetui informaciją apie Europos saugumo ir gynybos politikos raidą, įskaitant slapto pobūdžio informaciją, kuriai taikoma šio skirsnio 3 punktas.
3.2.
Krizės atveju arba paprašius Parlamento pirmininkui arba Užsienio reikalų, žmogaus teisių, bendros saugumo ir gynybos politikos komiteto pirmininkui, ši informacija turi būti pateikta nedelsiant.
3.3.
Laikantis šių nuostatų, Tarybai pirmininkaujanti valstybė arba generalinis sekretorius (vyriausiasis įgaliotinis) praneša Europos Parlamento pirmininkui ir specialiojo komiteto, kuriam pirmininkauja Užsienio reikalų, žmogaus teisių, bendros saugumo ir gynybos politikos komiteto pirmininkas ir kurį sudaro keturi pirmininkų sueigos paskirti nariai, informuojami apie turimą slapto pobūdžio informaciją, reikalingą Europos Sąjungos sutartimi nustatytų Parlamento įgaliojimų vykdymui šio tarpinstitucinio susitarimo taikymo srityje. Europos Parlamento pirmininkas ir minėtas specialusis komitetas gali prašyti susipažinti su šia informacija Tarybos patalpose.
Jei tinkama ir įmanoma, atsižvelgiant į atitinkamos informacijos ar dokumentų pobūdį bei turinį, jie perduodami Europos Parlamento pirmininkui, kuris pasirenka vieną iš šių galimybių:
a)
informacija skirta Užsienio reikalų, žmogaus teisių, bendros saugumo ir gynybos politikos komiteto pirmininkui;
b)
su informacija leidžiama susipažinti tik Užsienio reikalų, žmogaus teisių, bendros saugumo ir gynybos politikos komiteto nariams;
c)
informaciją leidžiama nagrinėti uždarame Užsienio reikalų, žmogaus teisių, bendros saugumo ir gynybos politikos komiteto posėdyje pagal tvarką, kuri priklauso nuo atitinkamo dokumento slaptumo lygmens;
d)
dokumentai atskleidžiami, juose išbraukus informaciją atsižvelgiant į reikalaujamą slaptumo lygmenį.
Šios galimybės netaikytinos, jei slapto pobūdžio informacija yra pažymėta slaptumo žyma „TRÉS SECRET/TOP SECRET“ (VISIŠKAI SLAPTAI).
Prieš taikydamas vieną iš pirmiau minėtų galimybių informacijai, pažymėtai slaptumo žymomis „SECRET“ (SLAPTAI) arba „CONFIDENTIAL“ (KONFIDIENCIALIAI), Europos Parlamento pirmininkas gauna Tarybos sutikimą.
Ši informacija arba dokumentai negali būti paskelbti arba perduoti kitam adresatui.
4.
Baigiamosios nuostatos
4.1.
Europos Parlamentas ir Taryba, kiekvienas iš savo pusės, imasi visų reikalingų priemonių, kad būtų įgyvendintas šis tarpinstitucinis susitarimas, įskaitant ir veiksmus, reikalingus suinteresuotų asmenų patikimumo patikrinimui.
4.2.
Abi institucijos yra pasiruošę aptarti panašius tarpinstitucinius susitarimus dėl įslaptintos informacijos kitose Tarybos veiklos srityse, sutardamos, kad šio tarpinstitucinio susitarimo nuostatos nebus precedentu kitose Sąjungos arba Bendrijos veiklos srityse ir neturės įtakos kitų tarpinstitucinių susitarimų turiniui.
4.3.
Šis tarpinstitucinis susitarimas bus peržiūrėtas po dvejų metų, paprašius kuriai nors iš dviejų institucijų, atsižvelgiant į susitarimo įgyvendinimo metu įgytą patirtį.
Priedas
Šis tarpinstitucinis susitarimas vykdomas remiantis atitinkamais galiojančiais reglamentais ir ypač laikantis principo, kad įslaptintos informacijos negalima perduoti be kilmės institucijos sutikimo, kaip tai numatyta 1.2 punkte.
Specialiojo Europos Parlamento komiteto nariai su slapto pobūdžio dokumentais susipažįsta tinkamai apsaugotoje salėje Tarybos patalpose.
Šis tarpinstitucinis susitarimas įsigalioja po to, kai Europos Parlamentas patvirtina vidaus saugumo priemones, kurios atitinka 2.1 punkto principus ir prilygsta kitų institucijų saugumo priemonėms, siekiant kad būtų užtikrintas atitinkamas slapto pobūdžio informacijos apsaugos lygis.
C.
Tarpinstitucinio susitarimo dėl galimybės Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio informacija saugumo ir gynybos politikos srityje įgyvendinimas
2002 m. spalio 23 d. Europos Parlamento sprendimas dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje įgyvendinimo
OL C 298, 2002 11 30, p.4.
EUROPOS PARLAMENTAS,
atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais
OL L 145, 2001 5 31, p.43.
9 straipsnį, ypač į jo 6 ir 7 dalis,
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių VII
Dabar – VIII priedas.
priedo A dalies 1 punktą,
atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 28 d. Biuro sprendimo dėl galimybės visuomenei susipažinti su Parlamento dokumentais 20 straipsnį
OL C 374, 2001 12 29, p.1.
,
atsižvelgdamas į tarpinstitucinį Parlamento ir Tarybos susitarimą dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje,
atsižvelgdamas į Biuro pasiūlymą,
atsižvelgdamas į tam tikros labai konfidencialios informacijos saugumo ir gynybos politikos srityje specifinį pobūdį ir ypač slaptą jos turinį,
kadangi, remiantis institucijų sutartomis sąlygomis, Taryba privalo pateikti Europos Parlamentui informaciją apie slapto pobūdžio dokumentus,
kadangi Europos Parlamento nariai, kurie taip pat yra ir tarpinstituciniu susitarimu įsteigto specialiojo komiteto nariai, turi praeiti patikrinimo procedūras, kad galėtų susipažinti ir dirbti su slapto pobūdžio informacija pagal ,,būtina žinoti“ principą,
atsižvelgdamas į būtinybę nustatyti specialų mechanizmą dėl iš Tarybos, valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų gaunamos slapto pobūdžio informacijos priėmimo, tvarkymo ir priežiūros,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1 straipsnis
Šiuo sprendimu priimamos papildomos priemonės, būtinos įgyvendinti tarpinstitucinį susitarimą dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje.
2 straipsnis
Taryba nagrinėja Parlamento prašymus susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija, laikydamasi savo vidaus taisyklių. Jei prašomi dokumentai buvo parengti kitų institucijų, valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų, jie gali būti perduoti tik su jų sutikimu.
3 straipsnis
Parlamento pirmininkas yra atsakingas už tarpinstitucinio susitarimo įgyvendinimą Parlamente.
Tuo tikslu jis imasi visų reikalingų priemonių užtikrinti, kad tiesiogiai iš Tarybos pirmininko ar generalinio sekretoriaus (vyriausiojo įgaliotinio) gauta informacija arba informacija, gauta susipažįstant su slapto pobūdžio dokumentais Tarybos patalpose, būtų tvarkoma konfidencialiai.
4 straipsnis
Jei Parlamento pirmininkas arba Užsienio reikalų, žmogaus teisių, bendros saugumo ir gynybos politikos komiteto pirmininkas paprašo Tarybai pirmininkaujančios valstybės arba generalinio sekretoriaus (vyriausiojo įgaliotinio) pateikti slapto pobūdžio informaciją specialiajam komitetui, sudarytam remiantis tarpinstituciniu susitarimu, ši informacija turi būti pateikta nedelsiant. Tuo tikslu, Parlamentas savo patalpose įrengia specialią salę, tinkamą posėdžiams, kuriuose yra svarstoma slapto pobūdžio informacija. Patalpos įrengiamos taip, kad būtų garantuotas apsaugos lygis, prilygstantis 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimu 2001/264/EB
OL L 101, 2001 4 11, p. 1.
, patvirtintų Tarybos saugumo nuostatų numatomai apsaugai tokios paskirties posėdžiams.
5 straipsnis
Informaciniuose posėdžiuose pirmininkauja Parlamento pirmininkas arba pirmiau minėto komiteto pirmininkas. Tokie posėdžiai yra uždari.
Išskyrus keturis pirmininkų sueigos paskirtus narius, į posėdžių salę įleidžiami tik tie pareigūnai, kuriems, dėl jų pareigybių ar dėl organizacinių poreikių, po patikrinimo procedūros suteikiama teisė ir leidimas įeiti į šias patalpas pagal ,,būtina žinoti“ principą.
6 straipsnis
Remiantis pirmiau minėto tarpinstitucinio susitarimo 3.3 punktu, kai Parlamento pirmininkas arba pirmiau minėto komiteto pirmininkas nusprendžia kreiptis dėl leidimo susipažinti su dokumentais, kuriuose yra slapto pobūdžio informacijos, su jais susipažįstama Tarybos patalpose.
Su dokumentais susipažįstama vietoje ir tokia versija, kuria jie yra prieinami.
7 straipsnis
Parlamento nariai, turintys dalyvauti informaciniuose posėdžiuose arba susipažinti su slapto pobūdžio dokumentais, yra patikrinami dėl patikimumo panašiu būdu kaip ir Tarybos bei Komisijos nariai. Parlamento pirmininkas imasi su tuo susijusių būtinų veiksmų, susisiekdamas su kompetentingomis nacionalinės valdžios institucijomis.
8 straipsnis
Pareigūnai, kurie turi susipažinti su slapto pobūdžio informacija, patikrinami dėl jų patikimumo pagal kitoms institucijoms numatytas nuostatas. Tokiu būdu patikrinti pareigūnai pagal ,,būtina žinoti“ principą kviečiami dalyvauti pirmiau minėtuose informaciniuose posėdžiuose arba jiems leidžiama susipažinti su atitinkamais dokumentais. Šiuo atveju, generalinis sekretorius, pasitaręs su kompetentingomis nacionalinės valdžios institucijomis ir remdamasis jų atlikto saugumo tyrimo rezultatais, suteikia leidimą.
9 straipsnis
Informacija, gauta tokių posėdžių metu arba susipažinus su tokiais dokumentais Tarybos patalpose, negali būti atskleista, perduota ar atkurta bet kokia laikmena, visa ar dalimis. Taip pat neleidžiama daryti jokių Tarybos pateiktos slapto pobūdžio informacijos įrašų.
10 straipsnis
Parlamento nariai, kurie yra Pirmininkų sueigos paskirti susipažinti su slapto pobūdžio informacija, yra saistomi įsipareigojimo saugoti paslaptį. Specialiojo komiteto narys, sulaužęs šį įsipareigojimą, pakeičiamas kitu nariu, kurį paskiria Pirmininkų sueiga. Šiuo atveju, pažeidimą įvykdęs narys, prieš jį pašalinant iš specialiojo komiteto, gali būti išklausytas Pirmininkų sueigos, kuri sušaukia specialų uždarą posėdį. Jei reikalinga, narys, atsakingas už informacijos nutekėjimą, gali būti ne tik pašalintas iš specialiojo komiteto, bet prieš jį gali būti pradėtas teisminis procesas pagal galiojančius teisės aktus.
11 straipsnis
Pareigūnai, tinkamai patikrinti dėl jų patikimumo dirbti su slapto pobūdžio informacija pagal ,,būtina žinoti“ principą, yra saistomi įsipareigojimo saugoti paslaptį. Kiekvienam pažeidimo atvejui gali būti surengtas Pirmininko vadovaujamas tyrimas ir, jei reikalinga, pažeidėjui pritaikyta drausminė procedūra pagal Pareigūnų tarnybos nuostatus. Jei reikia pradėti teisminį tyrimą, Pirmininkas imasi visų reikalingų priemonių užtikrinti, kad kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos galėtų pradėti visas reikalingas procedūras.
12 straipsnis
Biuras turi teisę peržiūrėti, keisti ar išaiškinti šį sprendimą, jei to prireiktų jo įgyvendinimui.
13 straipsnis
Šis sprendimas pridedamas prie Parlamento darbo tvarkos taisyklių. Jis įsigalioja jo paskelbimo
Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
dieną.
D.
Asmeninių interesų konfliktai
Biurui pritarus ir remiantis pagrįstu sprendimu Parlamento nariui gali būti neleista susipažinti su Parlamento dokumentu, jei, išklausęs Parlamento narį, Biuras įsitikina, kad toks susipažinimas nepriimtinu mastu pakenktų instituciniams Parlamento interesams arba viešajam interesui ir kad atitinkamas Parlamento narys siekia susipažinti su dokumentais dėl privačių ir asmeninių priežasčių. Parlamento narys per vieną mėnesį nuo informavimo apie sprendimą dienos galį jį apskųsti raštu, pateikdamas motyvus. Sprendimą dėl skundo Parlamentas be diskusijų priima mėnesinės sesijos, vykstančios po skundo pateikimo, metu.
E.
Konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklės
2011 m. birželio 6 d. Europos Parlamento Biuro sprendimas dėl konfidencialios informacijos tvarkymo Europos Parlamente taisyklių
OL C 190, 2011 6 30, p. 2.
EUROPOS PARLAMENTO BIURAS,
atsižvelgdamas į Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 23 straipsnio 12 dalį,
kadangi:
(1)
atsižvelgiant į 2010 m. spalio 20 d. pasirašytą Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių
OL L 304, 2010 11 20, p. 47.
(„Pagrindų susitarimas“), būtina pataisyti 2006 m. lapkričio 13 d. Biuro sprendimą dėl konfidencialių dokumentų administracinio tvarkymo taisyklių;
(2)
pagal Lisabonos sutartį Europos Parlamentui pavedamos naujos užduotys ir siekiant plėtoti Parlamento veiklą tose srityse, kuriose reikalingas tam tikras konfidencialumas, būtina nustatyti konfidencialios informacijos, įskaitant įslaptintą informaciją, tvarkymo Europos Parlamente pagrindinius principus, būtiniausius saugumo standartus ir tinkamas procedūras;
(3)
šiame sprendime nustatytų taisyklių tikslas – užtikrinti atitinkamus apsaugos standartus ir suderinamumą su kitų institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų, įsteigtų pagal Sutartis arba remiantis jomis, arba valstybių narių priimtomis taisyklėmis siekiant užtikrinti sklandų Europos Sąjungos sprendimų priėmimo procesą;
(4)
šio sprendimo nuostatos nedaro poveikio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 straipsniui ir 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais
OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
;
(1)
šio sprendimo nuostatos nedaro poveikio SESV 16 straipsniui ir 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo
OL L 8, 2001 12 1, p. 1.
,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1
straipsnis
Tikslas
Šiame sprendime reglamentuojamas Europos Parlamento vykdomas konfidencialios informacijos rengimas, gavimas, perdavimas ir laikymas siekiant tinkamai apsaugoti jos konfidencialų pobūdį. Šiuo sprendimu konkrečiai įgyvendinamas Pagrindų susitarimo 2 priedas.
2
straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime:
a)
informacija – rašytinė ar žodinė informacija, kad ir kokia būtų jos laikmena ar autorius;
b)
konfidenciali informacija – ES įslaptinta informacija (ESĮI) ir neįslaptinta kita konfidenciali informacija;
c)
ES įslaptinta informacija (ESĮI) – bet kokia informacija ir medžiaga, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE/EU SECRET“, „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ arba „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti padaryta įvairaus dydžio žala ES interesams arba vienos ar kelių valstybių narių interesams, neatsižvelgiant į tai, ar ta informacija buvo parengta institucijose, įstaigose, tarnybose ar agentūrose, įsteigtose pagal Sutartis arba jomis remiantis, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų. Šiuo atveju:
– „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ – taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti padaryta ypatingai didelė žala Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių esminiams interesams;
– „SECRET UE/EU SECRET“ – taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti rimtai pakenkta Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams;
– „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ – taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurią neteisėtai atskleidus galėtų būti pakenkta Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių esminiams interesams;
– „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ – taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurios neteisėtas atskleidimas galėtų būti nepalankus Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams;
d)
kita konfidenciali informacija – visa kita neįslaptinta konfidenciali informacija, įskaitant informaciją, kuriai taikomos duomenų apsaugos taisyklės arba kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, parengta Europos Parlamente ar Europos Parlamentui perduota kitų institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų, įsteigtų pagal Sutartis arba jomis remiantis, ar valstybių narių;
e)
dokumentas – fiksuota informacija, neatsižvelgiant į jos fizinę formą ar charakteristikas;
f)
medžiaga – dokumentas arba bet kokie pagaminti ar gaminami įrenginiai ar įranga;
g)
būtina žinoti – asmens būtinybė susipažinti su konfidencialia informacija, kad jis (ji) galėtų atlikti oficialias pareigas ar užduotį;
h)
leidimas – sprendimas (sprendimas dėl asmens patikimumo patvirtinimo) suteikti asmeniui teisę dirbti ar susipažinti su konkretaus lygio ESĮI, kurį priima Parlamento pirmininkas, jei sprendimas susijęs su Europos Parlamento nariais, arba generalinis sekretorius, jei sprendimas susijęs su Europos Parlamento pareigūnais ir kitais Parlamento darbuotojais, kurie dirba frakcijoms, remdamasis teigiamais nacionalinės institucijos pagal nacionalinę teisę ir pagal I priedo 2 punkto nuostatas atliktos asmens patikimumo patikrinimo procedūros rezultatais;
i)
laipsnio sumažinimas – slaptumo žymos lygio sumažinimas;
j)
išslaptinimas – bet kokios slaptumo žymos panaikinimas;
k)
rengėjas – ESĮI ar bet kokios kitos konfidencialios informacijos tinkamai įgaliotas autorius;
l)
saugumo pranešimai – techninės įgyvendinimo priemonės, kaip nurodyta II priede
Priedas bus patvirtintas.
3
straipsnis
Pagrindiniai principai ir būtiniausi standartai
2.
Tvarkydamas konfidencialią informaciją Europos Parlamentas laikosi I priedo 1 dalyje nustatytų pagrindinių principų ir būtiniausių standartų.
3.
Europos Parlamentas pagal pagrindinius principus ir būtiniausius standartus parengia Informacijos saugumo valdymo sistemą (ISVS), kurios tikslas – palengvinti Europos Parlamento ir administracinį darbą bei užtikrinti visos Parlamento tvarkomos konfidencialios informacijos apsaugą visapusiškai laikantis tokios informacijos rengėjo nustatytų taisyklių, pateikiamų saugumo pranešimuose.
Konfidencialios informacijos tvarkymas naudojant Europos Parlamento automatines informacines sistemas (IS) įgyvendinamas laikantis informacijos saugumo užtikrinimo (ISU) koncepcijos ir nurodomas saugumo pranešimuose.
4.
Europos Parlamento nariai gali susipažinti su įslaptinta informacija iki lygmens „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ ir įskaitant šį lygmenį neturėdami asmens patikimumo patvirtinimo. Norėdami susipažinti su lygmens „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ informacija, jie turi pasirašyti oficialų pasižadėjimą, kad neatskleis šios informacijos turinio tretiesiems asmenims. Galimybė susipažinti su aukštesnio negu lygmens „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ informacija suteikiama nariams, kurie turi atitinkamo lygmens asmens patikimumo patvirtinimą.
5.
Europos Parlamento pareigūnai ir kiti Parlamento darbuotojai, dirbantys frakcijoms, gali susipažinti su konfidencialia informacija, jeigu jie atitinka principą „būtina žinoti“, ir su įslaptinta didesnio lygmens kaip žyma „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“ pažymėta informacija, jeigu jie turi atitinkamo lygmens asmens patikimumo patvirtinimą.
4
straipsnis
Konfidencialios informacijos rengimas ir administracinis tvarkymas Europos Parlamente
1.
Europos Parlamento pirmininkas, susijusio Parlamento komiteto pirmininkai ir generalinis sekretorius, ir (arba) asmuo, kuriam jis (ji) tinkamai suteikė leidimą raštu, gali parengti konfidencialią informaciją ir (arba) įslaptinti informaciją, kaip nurodyta saugumo pranešimuose.
2.
Rengdamas įslaptintą informaciją rengėjas taiko atitinkamą įslaptinimo lygį pagal tarptautinius standartus ir I priede nustatytas apibrėžtis. Rengėjas taip pat paprastai nustato gavėjus, kuriems turi būti suteiktas leidimas susipažinti su informacija atitinkamai pagal įslaptinimo lygį. Ši informacija suteikiama Konfidencialios informacijos tarnybai (KIT), kai dokumentas pateikiamas KIT.
3.
Konfidenciali informacija, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, tvarkoma laikantis saugumo pranešimuose pateiktų nurodymų.
5
straipsnis
Konfidencialios informacijos gavimas Europos Parlamente
1.
Apie Europos Parlamento gautą konfidencialią informaciją pranešama:
-
prašymą pateikusio Parlamento organo sekretoriatui ar atitinkamas pareigas einančiam asmeniui apie ESĮI, įslaptintą kaip „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, ir apie kitą konfidencialią informaciją;
-
Konfidencialios informacijos tarnybai apie ESĮI, įslaptintą kaip „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“, ir apie aukštesnio lygmens ESĮI.
2.
Konfidencialios informacijos registravimą, laikymą ir atsekamumą užtikrina arba informaciją gavęs Parlamento organo sekretoriatas ar atitinkamas pareigas einantis asmuo, arba KIT.
3.
Konfidencialios informacijos, kurią pranešė Komisija pagal Pagrindų susitarimą, atveju sutartos nuostatos dėl informacijos konfidencialumo apsaugojimo tvarkos remiantis Pagrindų susitarimo 2 priedo 3.2 punktu (nustatyta bendru sutarimu ir susijusi su gavėjais, susipažinimo su informacija tvarka, t. y. galimybėmis dėl saugios skaityklos ir uždaro posėdžio arba kt.), pateikiamos kartu su konfidencialia informacija Parlamento organo sekretoriatui ar atitinkamas pareigas einančiam asmeniui, ar KIT, kai informacija pažymėta žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ ar aukštesnio lygmens žyma.
4.
3 dalyje minimos nuostatos taip pat gali būti mutatis mutandis taikomos, kai konfidencialią informaciją perduoda kitos institucijos, įstaigos, tarnybos ir agentūros, įsteigtos pagal Sutartis ar jomis remiantis, arba valstybės narės.
5.
ESĮI, įslaptinta kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, teikiama Europos Parlamentui pagal papildomas nuostatas, dėl kurių susitaria prašymą dėl informacijos pateikęs Parlamento organas ar atitinkamas pareigas einantis asmuo ir informaciją teikianti ES institucija ar valstybė narė. Pirmininkų sueiga įsteigia priežiūros komitetą. Jo tikslas – užtikrinti, kad apsaugos lygis atitiktų informacijos įslaptinimo lygį.
6
straipsnis
Europos Parlamento vykdomas ESĮI perdavimas trečiosioms šalims
Europos Parlamentas gali, jei rengėjas sutinka, perduoti ESĮI kitoms ES institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms ar valstybėms narėms, jeigu jos užtikrina, kad ESĮI jų tarnybose ir pastatuose tvarkoma laikantis šiame sprendime nurodytoms taisyklėms lygiaverčių taisyklių.
7
straipsnis
Konfidencialios informacijos laikymas ir susipažinimas su ja saugumo zonose (saugi skaitykla)
1.
Saugioje skaitykloje užtikrinamas saugus laikymas ir joje nėra kopijavimo aparatų, telefonų, faksų, skaitytuvų ar kitų dokumentų dauginimo ar perdavimo priemonių.
2.
Patekimo į saugią skaityklą sąlygos:
a)
į saugią skaityklą gali patekti tik:
-
Europos Parlamento nariai, Europos Parlamento pareigūnai ir kiti Parlamento darbuotojai, dirbantys frakcijoms, kurių tapatybė tinkamai nustatyta pagal 4 straipsnio 2 dalyje ir 5 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytą tvarką;
-
už KIT valdymą atsakingi Europos Parlamento pareigūnai;
-
kai reikia, už saugumą ir priešgaisrinę saugą atsakingi Europos Parlamento pareigūnai.
Saugios vietos valymas vykdomas tik esant ir atidžiai prižiūrint KIT dirbančiam pareigūnui;
b)
kiekvienas asmuo, norintis susipažinti su konfidencialia informacija, iš anksto praneša savo vardą ir pavardę KIT. KIT patikrina kiekvieno prašymą leisti susipažinti su ta informacija pateikusio asmens tapatybę ir prireikus patikrina, ar tas asmuo turi reikalingo lygmens asmens patikimumo patvirtinimą ir ar jam (jai) leidžiama su ja susipažinti pagal 4 straipsnio 2 dalyje ir 5 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytas nuostatas;
c)
KIT turi įgaliojimus neįleisti į skaityklą asmenų, kurie neturi leidimo į ją įeiti pagal a ir b punktų nuostatas. Parlamento nariai, norėdami užginčyti KIT sprendimą, kreipiasi į Pirmininką, kiti asmenys – į generalinį sekretorių.
3.
Susipažinimo su konfidencialia informacija saugioje skaitykloje sąlygos:
a)
asmenys, turintys teisę susipažinti su šia informacija ir pateikę 2 dalies b punkte numatytą prašymą, atvyksta į KIT.
Išskyrus ypatingus atvejus (pvz., per trumpą laikotarpį gaunama daug prašymų leisti susipažinti su konfidencialia informacija), su konfidencialia informacija susipažinti saugioje skaitykloje leidžiama tik vienam asmeniui vienu metu, esant KIT pareigūnui.
Tas pareigūnas privalo leidimą turinčiam asmeniui nurodyti jo (jos) pareigas ir paprašyti pasirašyti oficialų pareiškimą, kuriame minėtasis asmuo įsipareigoja neatskleisti informacijos turinio jokiems tretiesiems asmenims;
b)
susipažįstant su dokumentais draudžiama bendrauti su išorine aplinka (įskaitant draudimą naudotis telefonu ar kitomis technologijomis), užsirašinėti ir dauginti ar fotografuoti konfidencialios informacijos, su kuria susipažįstama;
c)
prieš leisdamas asmeniui išeiti iš skaityklos, a punkte nurodytas KIT pareigūnas patikrina, ar informacija, su kuria asmuo susipažino, yra vis dar vietoje, nesugadinta ir tebėra išsami;
4.
Jei pažeidžiamos pirmiau nustatytos taisyklės, atsakingas KIT pareigūnas apie tai praneša generaliniam sekretoriui, kuris informuoja Pirmininką, jei taisykles pažeidęs asmuo yra Europos Parlamento narys.
8
straipsnis
Kitokio susipažinimo su konfidencialia informacija būtiniausi standartai
1.
Kai konfidenciali informacija administraciniu būdu tvarkoma uždarame posėdyje, už šį posėdį atsakingas Parlamento organo sekretoriatas ar atitinkamas pareigas einantis asmuo užtikrina, kad:
-
į posėdžio salę būtų įleidžiami tik tie asmenys, kurie turi dalyvauti posėdyje ir kurie turi reikalingo lygmens asmens patikimumo patvirtinimą;
-
visi dokumentai būtų sunumeruoti, išdalijami posėdžio pradžioje ir surenkami posėdžio pabaigoje ir kad nebūtų daromi šių dokumentų nuorašai bei šie dokumentai nebūtų dauginami ar fotografuojami;
-
posėdžio protokole nebūtų nurodomas diskusijų dėl klausimo, kuris buvo svarstomas taikant konfidencialumo procedūrą, turinys;
-
konfidencialiai informacijai, kuri pateikiama žodžiu Europos Parlamento gavėjams, būtų taikomas toks pat konfidencialios informacijos apsaugos lygis, koks taikomas raštu pateikiamai informacijai. Gali būti numatytas oficialus šios informacijos gavėjų pasižadėjimas, kad jie neatskleis jos turinio jokiam trečiajam asmeniui.
2.
Konfidencialios informacijos administraciniam tvarkymui, už kurį atsakingas Parlamento organo sekretoriatas ar atitinkamas pareigas einantis asmuo ir kuris vykdomas ne uždarame posėdyje, taikomos šios taisyklės:
-
spausdintinė dokumentų kopija asmeniškai perduodama sekretoriato vadovui, jis šiuos dokumentus užregistruoja ir išduoda gavimo patvirtinimą;
-
kai tokie dokumentai faktiškai nenaudojami, jie laikomi užrakintoje vietoje ir už juos atsako sekretoriatas;
-
nepažeidžiant 1 dalies nuostatų dėl konfidencialios informacijos administracinio tvarkymo uždarame posėdyje, jokiu būdu ši informacija negali būti dauginama, išsaugoma kitoje laikmenoje ar kam nors perduodama;
-
prieiga prie tokių dokumentų suteikiama tik šių dokumentų gavėjams ir ją pagal 4 straipsnio 2 dalyje ar 5 straipsnio 3 ar 4 dalyje nurodytas nuostatas turi prižiūrėti sekretoriatas;
-
sekretoriatas pildo asmenų, kurie susipažino su dokumentais, ir datų bei laiko, kai su jais susipažinta, registrą. Rengiant 12 straipsnyje nurodytą metinę ataskaitą registro informacija perduodama KIT.
9
straipsnis
Konfidencialios informacijos saugojimas archyve
1.
Europos Parlamento patalpose teikiamos saugaus archyvo paslaugos.
Konfidenciali informacija, galutinai pateikta KIT ar Parlamento organo sekretoriatui ar atitinkamas pareigas einančiam asmeniui, perkeliama į saugų KIT archyvą praėjus šešiems mėnesiams po to, kai su ja buvo paskutinį kartą susipažįstama, ir vėliausiai per metus nuo tos dienos, kai ji buvo pateikta.
2.
KIT yra atsakinga už saugių archyvų tvarkymą laikantis standartinių archyvavimo kriterijų.
3.
Su saugiame archyve saugoma konfidencialia informacija gali būti susipažįstama laikantis šių sąlygų:
-
į archyvą susipažinti su konfidencialia informacija įleidžiami tik tie asmenys, kurių pavardė arba pareigos nurodyti lydraštyje, pildomame perduodant saugoti tą informaciją;
-
prašymas susipažinti su konfidencialia informacija turi būti teikiamas KIT, kuri perkelia reikiamą dokumentą iš archyvo į saugią skaityklą;
-
taikoma 7 straipsnyje nustatyta susipažinimo su konfidencialia informacija tvarka ir sąlygos.
10
straipsnis
ESĮI slaptumo žymos laipsnio sumažinimas ir išslaptinimas
1.
ESĮI slaptumo žymos laipsnis gali būti sumažintas arba ESĮI gali būti visiškai išslaptinta tik leidus rengėjui, ir, jei reikia, pasitarus su kitomis suinteresuotomis šalimis. Dokumentų slaptumo žymos laipsnio sumažinimas arba jų išslaptinimas patvirtinamas raštu. Rengėjas atsako už to dokumento gavėjų informavimą apie slaptumo žymos pakeitimą, o šie atitinkamai atsako už kitų gavėjų, kuriems yra nusiuntę dokumentą arba jo kopiją, informavimą apie slaptumo žymos pakeitimą. Jei įmanoma, ant įslaptintų dokumentų jų rengėjai nurodo datą, laikotarpį arba įvykį, nuo kurio turinio slaptumo žymos laipsnis gali būti sumažintas arba dokumentas išslaptintas. Priešingu atveju rengėjai peržiūri dokumentus ne rečiau kaip kas penkerius metus, kad garantuotų, jog reikalingas pirminis įslaptinimas.
1.
Saugiuose archyvuose saugomi dokumentai bus išslaptinti ne vėliau kaip po 30 metų laikantis 1983 m. vasario 1 d. Tarybos reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos istorinių archyvų atvėrimo visuomenei
OL L 43, 1983 2 15, p. 1.
. Išslaptinimą atliks įslaptintos informacijos rengėjas arba tuo metu atsakinga tarnyba pagal I priedo 1 dalies 10 skirsnį.
11
straipsnis
Informacijos konfidencialumo pažeidimai
1.
Pažeidus konfidencialumą apskritai ir, visų pirma, pažeidus šios sprendimo nuostatas Europos Parlamento narių atžvilgiu taikomos atitinkamos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių nuostatos dėl sankcijų.
1.
Darbuotojams padarius pažeidimus taikomos atitinkamai Pareigūnų tarnybos nuostatuose ir kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygose, nustatytose Reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68
OL L 56, 1968 3 4, p. 1.
(„Tarnybos nuostatai“), numatytos procedūros ir sankcijos.
2.
Parlamento Pirmininkas ir generalinis sekretorius organizuoja visus būtinus tyrimus.
12
straipsnis
Šio sprendimo ir jo įgyvendinimo taisyklių keitimas ir metinė šio sprendimo įgyvendinimo ataskaita
1.
Generalinis sekretorius siūlo visus šio sprendimo ir jo įgyvendinimo priedų pakeitimus ir teikia šiuos pasiūlymus Biurui, kad šis priimtų sprendimą.
2.
Generalinis sekretorius pateikia Biurui metinę šio sprendimo įgyvendinimo ataskaitą.
13
straipsnis
Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos
2.
KIT ar archyvuose prieš priimant šį sprendimą jau saugoma konfidenciali informacija automatiškai įslaptinama kaip „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, nebent jos rengėjas nuspręstų neįslaptinti jos arba priskirti jai aukštesnį slaptumo žymos laipsnį ar kitą žymą per metus nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.
3.
Jei rengėjas nusprendžia tokiai konfidencialiai informacijai priskirti aukštesnį slaptumo žymos laipsnį, rengėjas arba jo atstovai bendradarbiaudami su KIT ir laikydamiesi I priede nustatytų kriterijų įslaptina dokumentą kiek galima žemesniu slaptumo lygiu.
4.
2006 m. lapkričio 13 d. Biuro sprendimas dėl konfidencialių dokumentų administracinio tvarkymo taisyklių panaikinamas.
5.
2005 m. spalio 24 d. Biuro sprendimas, kuriuo generalinis sekretorius įgaliojamas įsteigti išslaptinimo komitetą ir priimti sprendimus išslaptinimo klausimais, panaikinamas.
14
straipsnis
Įsigaliojimas
2.
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
dieną.
3.
Jis taikomas nuo 2011 m. liepos 1 d.
I
PRIEDAS
1
DALIS
KONFIDENCIALIOS INFORMACIJOS APSAUGOS PAGRINDINIAI SAUGUMO PRINCIPAI IR BŪTINIAUSI STANDARTAI
1.
ĮVADAS
Šiose nuostatose nustatomi pagrindiniai saugumo principai ir būtiniausi standartai, kurių turi laikytis Europos Parlamentas visose savo darbo vietose, taip pat visi ESĮI ir kitos konfidencialios informacijos gavėjai, kad būtų užtikrinamas saugumas ir visiems susijusiems asmenims būtų galima garantuoti, jog taikomi bendri apsaugos standartai. Šiuos principus ir standartus papildo Parlamento komitetų ir kitų Parlamento organų ar atitinkamas pareigas einančių asmenų elgesio su konfidencialia informacija taisyklės.
2.
BENDRIEJI PRINCIPAI
Europos Parlamento saugumo politika yra sudėtinė jo bendros vidaus valdymo politikos dalis ir todėl yra grindžiama tai bendrai politikai taikomais principais. Tie principai yra: teisėtumas, skaidrumas, atskaitomybė ir subsidiarumas bei proporcingumas.
Teisėtumo principas atspindi būtinybę griežtai laikytis teisinės sistemos vykdant saugumo funkcijas ir būtinybę laikytis taikytinų teisinių reikalavimų. Tai taip pat reiškia, kad atsakomybė saugumo srityje privalo būti pagrįsta tinkamomis teisinėmis nuostatomis. Visa apimtimi taikomos Tarnybos nuostatų taisyklės, ypač jų 17 straipsnis dėl personalo įpareigojimo neteisėtai neatskleisti informacijos, gautos einant pareigas, ir jų VI dalis dėl drausminių priemonių. Galiausiai teisėtumo principas reiškia, kad saugumo pažeidimus Europos Parlamento atsakomybės ribose reikia nagrinėti vadovaujantis Europos Parlamento drausminių priemonių politika.
Skaidrumo principas atspindi būtinybę užtikrinti visų saugumo taisyklių ir nuostatų aiškumą, įvairių tarnybų ir sričių pusiausvyrą (fizinis saugumas palyginti su informacijos apsauga ir pan.), taip pat nuoseklią bei konstruktyvią informavimo saugumo klausimais politiką. Dėl skaidrumo taip pat reikalingos aiškios rašytinės saugumo priemonių įgyvendinimo gairės.
Atskaitingumo principas reiškia, kad bus aiškiai apibrėžtos pareigos saugumo srityje. Be to, atskaitingumas žymi poreikį reguliariai tikrinti, ar tos pareigos tinkamai vykdomos.
Subsidiarumo principas reiškia, kad saugumu pasirūpinama pačiu žemiausiu lygmeniu ir kiek įmanoma arčiau Europos Parlamento generalinių direktoratų bei tarnybų. Proporcingumo principas reiškia, kad saugumo veikla apsiriboja tomis sritims, kurioms saugumas tikrai reikalingas, o saugumo priemonės yra proporcingos ginamiems interesams bei tikrai arba galimai grėsmei tiems interesams, siekiant, kad jie būtų ginami taip, kad būtų sukeliama mažiausiai nepatogumų.
3.
INFORMACIJOS SAUGUMO PAGRINDAI
Patikimas informacijos saugumas grindžiamas:
a)
Europos Parlamente − INFOSEC (informacijos saugumo užtikrinimo) tarnyba, kuri dirbdama su atitinkama saugumo institucija yra atsakinga už informacijos apie technines grėsmes saugumui ir apsaugos nuo jų priemones teikimą ir konsultavimą šiais klausimais;
b)
glaudžiu atsakingų Europos Parlamento tarnybų ir kitų ES institucijų saugumo tarnybų bendradarbiavimu.
4.
INFORMACIJOS APSAUGOS PRINCIPAI
4.1.
Tikslai
Svarbiausi informacijos apsaugos tikslai yra:
a)
apsaugoti ESĮI ir kitą konfidencialią informaciją nuo šnipinėjimo, neteisėto atskleidimo arba neleistino platinimo;
b)
apsaugoti ryšių ir informacijos sistemose bei tinkluose tvarkomą ESĮI nuo grėsmės jos slaptumui, vientisumui ir prieinamumui;
c)
apsaugoti Europos Parlamento pastatus, kuriuose saugoma ESĮI, nuo sabotažo ir tyčinės žalos;
d)
saugumo pažeidimo atveju įvertinti padarytą žalą, apriboti jos padarinius, atlikti saugumo tyrimus ir imtis būtinų jos pašalinimo priemonių.
4.2.
Įslaptinimas
4.2.1.
Siekiant, kad būtų užtikrintas konfidencialumas, atrenkant dėl slaptumo saugotiną informaciją bei medžiagą ir įvertinant, koks turi būti jos apsaugos laipsnis, reikalingas atidumas ir patirtis. Labai svarbu, kad saugotinos informacijos ir medžiagos apsaugos laipsnis atitiktų jų svarbą saugumo požiūriu. Siekiant užtikrinti sklandų informacijos srautą, imamasi veiksmų, kad įslaptinimas nebūtų nei per didelis, nei per mažas.
4.2.2.
Įslaptinimo sistema – šioje dalyje nustatytų principų įgyvendinimo priemonė; numatant ir organizuojant kovos su šnipinėjimu, sabotažu, terorizmu ir kitokiomis grėsmėmis veiksmus reikia laikytis panašios įslaptinimo sistemos, kad labiausiai būtų apsaugoti svarbiausi pastatai, kuriuose laikoma ESĮI, ir lengviausiai pažeidžiamos vietos juose.
4.2.3.
Atsakomybė už informacijos įslaptinimą tenka tik susijusios informacijos rengėjui.
4.2.4.
Slaptumo žymos laipsnis gali būti grindžiamas tik įslaptinamos informacijos turiniu.
4.2.5.
Tais atvejais, kai sugrupuojami keli informacijos vienetai, tai grupei skiriamas slaptumo žymos laipsnis turi būti ne mažesnis už aukščiausią slaptumo žymos laipsnį turinčio informacijos vieneto laipsnį. Tačiau informacijos rinkiniui galima suteikti aukštesnį už sudedamosioms dalims suteiktą slaptumo žymos laipsnį.
4.2.6.
Slaptumo žyma suteikiama tik tuomet, kai ji reikalinga, ir tik reikalingam laikui.
4.3.
Saugumo priemonių paskirtis
Saugumo priemonės:
e)
taikomos visiems ESĮI, ESĮI elektroninėmis laikmenomis ir kita konfidencialia informacija galintiems naudotis asmenims, taip pat visiems pastatams, kuriuose yra tokios informacijos ir svarbių įrengimų;
f)
sukuriamos, kad būtų galima nustatyti asmenis, kurių padėtis gali kelti grėsmę tokios informacijos ir svarbių įrengimų, kuriuose laikoma tokia informacija, saugumui, ir neprileisti tokių asmenų prie minėtos informacijos arba nušalinti nuo jos;
g)
neleidžia jokiam leidimo neturinčiam asmeniui naudotis tokia informacija arba įrengimais, kuriuose ji laikoma;
h)
užtikrina tokios informacijos skleidimą tik pagal visiems saugumo aspektams svarbiausią principą „būtina žinoti“;
i)
užtikrina visos konfidencialios, tiek įslaptintos, tiek neįslaptintos, ir ypač elektromagnetinėse laikmenose laikomos, apdorotos arba perduotos informacijos vientisumą (t. y., užkerta kelią klastojimui arba taisymui ar ištrynimui be leidimo) ir galimybę ja naudotis (t. y., naudotis informacija nėra uždraudžiama tiems, kuriems ji reikalinga, ir turintiesiems leidimą ja naudotis).
5.
BENDRI BŪTINIAUSI STANDARTAI
Europos Parlamentas užtikrina, jog visi ESĮI gavėjai pačioje institucijoje ir jos kompetencijai priklausančiose institucijose, t. y. visos tarnybos ir sutarčių partneriai, laikytųsi bendrų būtiniausių saugumo standartų, kad tokia informacija būtų perduodama įsitikinus, jog ji bus taip pat atsakingai tvarkoma. Prie tokių būtiniausių standartų priskiriami asmens patikimumo patvirtinimo Europos Parlamento pareigūnams ir kitiems Parlamento darbuotojams, frakcijoms dirbantiems, suteikimo kriterijai ir konfidencialios informacijos apsaugos procedūros.
Europos Parlamentas suteikia teisę išorės įstaigoms naudotis tokia informacija tik jei šios užtikrina, kad tvarkydamos ją jos griežtai laikysis bent šiuos būtiniausius standartus tiksliai atitinkančių nuostatų.
Tokie bendri būtiniausi standartai taip pat taikomi, kai Europos Parlamentas pagal sutartį ar susitarimą dėl leidimo pramonės ar kitokiems subjektams paveda atlikti užduočių, susijusių su konfidencialia informacija.
6.
EUROPOS PARLAMENTO PAREIGŪNŲ IR KITŲ FRAKCIJOMS DIRBANČIŲ PARLAMENTO DARBUOTOJŲ SAUGUMAS
6.1.
Europos Parlamento pareigūnų ir kitų Parlamento darbuotojų, kurie dirba frakcijoms, instruktavimas saugumo klausimais
Europos Parlamento pareigūnai ir kiti Parlamento darbuotojai, kurie dirba frakcijoms, einantys pareigas, sudarančias galimybes naudotis ESĮI, pradėdami eiti pareigas ir vėliau reguliariai nuodugniai instruktuojami apie saugumo svarbą ir jo užtikrinimo procedūras. Tokie asmenys privalo raštu patvirtinti, kad susipažino su taikytinais saugumo reikalavimais ir kad juos visiškai supranta.
6.2.
Vadovų atsakomybė
Vadovai privalo žinoti, kurie jų darbuotojai dirba su įslaptinta informacija arba gali naudotis saugiomis ryšių ar informacijos sistemomis, bei registruoti ir pranešti apie visus galinčius turėti įtakos saugumui incidentus arba pažeidimus.
6.3.
Europos Parlamento pareigūnų ir kitų Parlamento darbuotojų, dirbančių frakcijoms, saugumo statusas
Nustatoma tvarka, užtikrinanti, kad, gavus nepalankios informacijos apie Europos Parlamento pareigūną ar apie kitą Parlamento darbuotoją, dirbantį frakcijoms, imamasi veiksmų siekiant nustatyti, ar tas asmuo darbo metu gali susipažinti su įslaptinta informacija arba ar gali naudotis saugiomis ryšių arba informacijos sistemomis, ir informuojama atsakinga Europos Parlamento tarnyba. Nustačius, kad toks asmuo kelia grėsmę saugumui, jam (jai) neleidžiama atlikti pareigų arba jis (ji) nušalinamas (-a) nuo pareigų, kurias eidamas (-a) gali kelti grėsmę saugumui.
7.
FIZINIS SAUGUMAS
Fizinis saugumas − fizinių ir techninių apsaugos priemonių taikymas siekiant užkirsti kelią leidimo neturintiems asmenims susipažinti su ESĮI.
7.1.
Apsaugos poreikis
Fizinio saugumo priemonių, taikytinų užtikrinant ESĮI apsaugą, veiksmingumo laipsnis turi būti proporcingas laikomos informacijos ir medžiagos slaptumui, kiekiui ir galimai grėsmei. Visi ESĮI laikytojai laikosi vienodos tokios informacijos įslaptinimo praktikos ir privalo paisyti bendrų apsaugos standartų, susijusių su saugomos informacijos ir medžiagos laikymu, perdavimu ir naikinimu.
7.2.
Tikrinimas
Prieš išeidami iš zonų, kuriose be priežiūros paliekama ESĮI, už jos laikymą atsakingi asmenys užtikrina, kad ji būtų paliekama saugiai ir kad yra aktyvuotos visos apsaugos priemonės (užraktai, signalizacija ir kt.). Tolesni nepriklausomi tikrinimai atliekami po darbo valandų.
7.3.
Pastatų saugumas
Pastatai, kuriuose kaupiama ESĮI arba laikomos saugios ryšių ir informacijos sistemos, saugomi, kad į juos nepatektų leidimo neturintys asmenys.
ESĮI apsaugos pobūdis, pvz., langų grotos, durų užraktai, apsauga prie įėjimų, automatizuotos prieigos kontrolės sistemos, apsaugos tikrinimai ir patruliai, signalizacijos sistemos, į įsibrovimą reaguojančios sistemos ir sarginiai šunys, priklauso nuo:
a)
saugotinos informacijos ir medžiagos slaptumo lygio, kiekio ir jų laikymo vietos pastate;
b)
susijusios informacijos ir medžiagos apsauginių talpyklų kokybės;
c)
pastato fizinių savybių ir vietos.
Ryšių ir informacijos sistemų apsaugos pobūdis priklauso nuo laikomo turto vertės ir galimos žalos, jei kiltų grėsmė saugumui, įvertinimo, nuo pastato, kuriame sistema laikoma, fizinių savybių bei vietos ir nuo tos sistemos vietos pastate.
7.4.
Nenumatytų atvejų planai
Iš anksto parengiami išsamūs įslaptintos informacijos apsaugos ištikus nenumatytam atvejui planai.
8.
SLAPTUMO ŽYMOS GALIOJIMO ŽYMOS, KITOS ŽYMOS, ŽYMŲ NURODYMAS IR ĮSLAPTINIMO ADMINISTRAVIMAS
8.1.
Slaptumo žymos galiojimo žymos
Nėra leidžiamos jokios kitos slaptumo žymos, kaip tik tos, kurios nurodytos šio sprendimo 2 straipsnio c punkte.
Slaptumo žymos galiojimo terminams nustatyti (įslaptintai informacijai, kuriai taikomas automatinis slaptumo laipsnio sumažinimas arba išslaptinimas) gali būti naudojama sutarta slaptumo žymos galiojimo žyma. Tos žymos yra „IKI… (laikas/data)“ arba „IKI… (įvykis)“.
Kai reikia riboti įslaptintos informacijos platinimą ir ją tvarkyti specialiu būdu, šalia slaptumo žymų naudojamos papildomos įslaptinimą nurodančios žymos, tokios kaip CRYPTO arba bet kurios kitos ES pripažįstamos slaptumo žymos.
Slaptumo žymos galiojimo žymos naudojamos tik kartu su slaptumo žymomis.
8.2.
Kitos žymos
Kitas žymas galima naudoti, kai reikia tiksliai apibrėžti tam tikro dokumento taikymo sritį arba pažymėti specialų jo platinimą vadovaujantis "būtina žinoti" principu ar nurodyti, kada baigiasi draudimas platinti (neįslaptintos informacijos atveju).
Kita žyma nėra slaptumo žyma, todėl negali būti naudojama vietoje jos.
8.3.
Slaptumo žymų ir slaptumo žymų galiojimo žymų nurodymas
Slaptumo žymos nurodomos taip:
a)
ant dokumentų, žymimų slaptumo žyma „RESTREINT UE/EU RESTRICTED“, – mechaninėmis arba elektroninėmis priemonėmis;
b)
ant dokumentų, žymimų slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“,– mechaninėmis priemonėmis ar ranka arba spausdinant ant iš anksto antspauduoto, registruoto popieriaus;
c)
ant dokumentų, žymimų slaptumo žymomis „SECRET UE/EU SECRET“ ir „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, – mechaninėmis priemonėmis arba ranka.
Slaptumo žymos galiojimo žymos nurodomos tiesiai po slaptumo žyma, tomis pačiomis priemonėmis, kaip ir slaptumo žymos.
8.4.
Įslaptinimo administravimas
8.4.1
Bendra padėtis
Informacija įslaptinama tik tuomet, kai tai būtina. Slaptumo žyma turi būti aiškiai ir teisingai nurodyta ir taikoma tik tol, kol informaciją reikia saugoti.
Atsakomybė už informacijos įslaptinimą ir už bet kokį paskesnį slaptumo žymos laipsnio sumažinimą arba informacijos išslaptinimą tenka tik informacijos rengėjui.
Europos Parlamento pareigūnai informaciją įslaptina, jos slaptumo žymos laipsnį sumažina arba informaciją išslaptina tik gavę generalinio sekretoriaus nurodymą arba remdamiesi jo suteiktais įgaliojimais.
Detali įslaptintų dokumentų naudojimo tvarka parengiama taip, kad būtų užtikrinta derama juose esančios informacijos apsauga.
Asmenų, turinčių leidimą rengti dokumentus, žymimus slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, turi būti kuo mažiau, o jų pavardės turi būti įtrauktos į KIT sudarytą sąrašą.
8.4.2
Slaptumo žymų naudojimas
Dokumento įslaptinimo lygmuo nustatomas pagal 2 straipsnio c punkte apibrėžtą jo turinio slaptumą. Svarbu, kad įslaptinimas būtų taikomas teisingai ir nuosaikiai. Tai ypač taikytina „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ slaptumo žymai.
Pridedamų dokumentų lydraščių arba atžymų slaptumo žymos laipsnis atitinka priedų aukščiausio laipsnio slaptumo žymas. Jei tokie dokumentai pateikiami atskirai nuo priedų, rengėjas turi aiškiai nurodyti, koks slaptumo žymos laipsnis jiems suteikiamas.
Įslaptinamo dokumento rengėjas turi prisiminti minėtas taisykles ir išvengti pernelyg aukšto ar pernelyg žemo slaptumo žymos laipsnio suteikimo.
Prireikus atitinkamo dokumento atskiriems lapams, dalims, skyriams, priedams, priedėliams ir pridedamiems dokumentams suteikti skirtingas slaptumo žymas, jie ir yra atitinkamai įslaptinami. Visas dokumentas įslaptinamas pagal aukščiausią slaptumo žymos laipsnį turinčią jo dalį.
9.
PATIKRINIMAI
Už saugumą atsakingas Europos Parlamento direktoratas, kuriam užduotį atlikti gali padėti KIT, reguliariai atlieka ESĮI apsaugai skirtų saugumo priemonių patikrinimus.
Už saugumą atsakingas Europos Parlamento direktoratas ir kitų ESĮI laikančių institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų, įsteigtų pagal Sutartis ar remiantis jomis, saugumo tarnybos taip pat gali sutikti vykdyti ESĮI apsaugos saugumo priemonių tarpusavio vertinimą.
10.
IŠSLAPTINIMO PROCEDŪRA
10.1.
KIT išnagrinės ESĮI ir dokumento rengėjui pateiks pasiūlymus dėl išslaptinimo ne vėliau kaip 25-aisias metais nuo dokumento parengimo. Po pirmo patikrinimo neišslaptinti dokumentai dar kartą tikrinami periodiškai ir ne rečiau nei kas penkeri metai.
10.2.
Be dokumentų, kurie jau šiuo metu saugomi saugiuose archyvuose ir yra tinkamai įslaptinti, išslaptinimo procesas gali apimti ir kitą konfidencialią informaciją, laikomą tiek saugiuose archyvuose, tiek Europos Parlamento Archyvų ir dokumentacijos centre (CARDOC).
10.3.
Rengėjo vardu KIT atsako už to dokumento gavėjų informavimą apie slaptumo žymos pakeitimą, o šie atitinkamai atsako už kitų gavėjų, kuriems jie yra nusiuntę dokumentą arba jo kopiją, informavimą.
10.4.
Išslaptinimas neturi jokio poveikio kitoms žymoms, galinčioms atsirasti dokumente.
10.5.
Pradinė slaptumo žyma kiekvieno puslapio viršuje ir apačioje išbraukiama. Ant pirmo dokumento puslapio dedamas antspaudas ir pateikiama KIT nuoroda.
10.6.
Išslaptinto dokumento tekstas pridedamas prie elektroninės formos ar atitinkamos sistemos, kurioje jis buvo registruotas.
10.7.
Kai dokumentams taikoma išimtis, susijusi su privatumu ir asmens neliečiamumu ar fizinio arba juridinio asmens prekybiniais interesais ir kai dokumentai yra slapto pobūdžio, taikomas Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 2 straipsnis.
10.8.
Be 10.1 – 10.7 punktuose nustatytų nuostatų taip pat taikomos šios taisyklės:
a)
kalbant apie trečiųjų šalių dokumentus KIT prieš vykdydama išslaptinimą pasikonsultuos su susijusia trečiąja šalimi. Trečioji šalis turės tris savaites, per kurias galės pateikti pastabas;
b)
kalbant apie taikomas išimtis, susijusias su privatumu ir asmens neliečiamumu, vykdant išslaptinimą bus ypatingai atsižvelgiama į susijusio asmens sutikimą, į tai, kad neįmanoma nustatyti susijusio asmens tapatybės ir (arba) į faktą, kad tas asmuo jau nėra gyvas;
c)
kalbant apie taikomas išimtis, susijusias su fizinio ar juridinio asmens prekybiniais interesais, susijusiam asmeniui gali būti pranešama paskelbus informaciją Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, ir jam gali būti suteiktas keturių savaičių terminas nuo informacijos paskelbimo dienos pastaboms pateikti.
2
DALIS
ASMENS PATIKIMUMO TIKRINIMO TVARKA
11.
ASMENS PATIKIMUMO TIKRINIMO TVARKA, TAIKOMA EUROPOS PARLAMENTO NARIAMS
11.1.
Atsižvelgiant į Europos Parlamento išimtines teises ir įgaliojimus jo nariai, neturėdami asmens patikimumo patvirtinimo, gali susipažinti su ESĮI, pažymėta ne aukštesnio kaip „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ lygio slaptumo žyma, ją įskaitant. Norėdami susipažinti su informacija, pažymėta „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ slaptumo žyma jie turi pasirašyti oficialų pasižadėjimą, kad neatskleis tos informacijos turinio tretiesiems asmenims.
11.2.
Norėdami susipažinti su informacija, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ arba „SECRET UE/EU SECRET“ Europos Parlamento nariai privalo 11.3 ir 11.4 punktuose nustatyta tvarka gauti leidimą.
11.3.
Leidimas išduodamas tik Europos Parlamento nariams, kurių patikimumą 11.9–11.14 punktuose nurodyta tvarka yra patikrinusios valstybių narių kompetentingos nacionalinės institucijos. Pirmininkas atsakingas už leidimų suteikimą nariams.
11.4.
Pirmininkas gali išduoti leidimą gavęs valstybės narės kompetentingos nacionalinės institucijos nuomonę, pagrįstą 11.8–11.13 punktuose nurodyta tvarka remiantis atlikto asmens patikimumo patikrinimo rezultatais.
11.5.
Už saugumą atsakingas Europos Parlamento direktoratas veda nuolat atnaujinamą Europos Parlamento narių, kuriems buvo suteiktas leidimas, sąrašą, įskaitant laikinus leidimus, kaip nurodyta 11.5 punkte.
11.6.
Leidimas galioja penkerius metus arba laikotarpiu, kurio reikia užduotims, kurioms jis buvo išduotas, atlikti, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis trumpesnis. Leidimą galima atnaujinti 11.4 punkte nurodyta tvarka.
11.7.
Pirmininkas panaikina leidimą, jei mano tam esant tinkamo pagrindo. Bet koks sprendimas panaikinti leidimą turi būti praneštas susijusiam Europos Parlamento nariui, kuris gali prašyti, kad jį Pirmininkas išklausytų, prieš sprendimo įsigaliojimą, taip pat apie tai pranešama ir kompetentingai nacionalinei institucijai.
11.8.
Asmens patikimumo patikrinimas atliekamas padedant atitinkamam Europos Parlamento nariui ir Pirmininko prašymu. Patikrinimą turi atlikti tik tos valstybės narės, kurios pilietis yra leidimo prašantis Parlamento narys, kompetentinga nacionalinė institucija.
11.9.
Pagal tikrinimo tvarką reikalaujama, kad atitinkamas Europos Parlamento narys užpildytų asmens informacijos anketą.
11.10.
Savo prašyme kompetentingoms nacionalinėms institucijoms Pirmininkas patikslina įslaptintos informacijos, su kuria susipažins atitinkamas Europos Parlamento narys, lygį, kad jos galėtų atlikti patikrinimą.
11.11.
Visa asmens patikimumo patikrinimo tvarka, kurią vykdo kompetentingos nacionalinės institucijos, bei gauti rezultatai turi neprieštarauti atitinkamoje valstybėje narėje galiojančioms normoms ir taisyklėms, įskaitant su apeliacijomis susijusias normas ir taisykles.
11.12.
Gavęs iš valstybės narės kompetentingų nacionalinių institucijų teigiamą nuomonę, Pirmininkas gali susijusiam Europos Parlamento nariui išduoti leidimą.
11.13.
Apie neigiamą kompetentingų nacionalinių institucijų nuomonę pranešama susijusiam Europos Parlamento nariui, kuris gali prašyti, kad Pirmininkas jį išklausytų. Pirmininkas, jei mano esant reikalinga, gali paprašyti kompetentingų nacionalinių institucijų bet kokio papildomo paaiškinimo. Jei neigiama nuomonė patvirtinama, leidimas neišduodamas.
11.14.
Visi Europos Parlamento nariai, kuriems leidimas suteiktas, kaip teigiama 11.3 punkte, leidimo suteikimo metu ir reguliariai po to gauna visas būtinas instrukcijas, susijusias su įslaptintos informacijos apsauga ir šią apsaugą užtikrinančiomis priemonėmis. Tokie Parlamento nariai turi pasirašyti pareiškimą, kuriame patvirtina gavę tas instrukcijas.
11.15.
Išskirtiniais atvejais, Pirmininkas, pranešęs kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir per vieną mėnesį negavęs jų atsakymo, gali, kol laukiama 11.11 punkte nurodyto patikrinimo rezultatų, Europos Parlamento nariui išduoti laikinąjį leidimą ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams. Taip išduoti laikinieji leidimai nesuteikia teisės naudotis slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ (ES VISIŠKAI SLAPTA) pažymėta informacija.
12.
ASMENS PATIKIMUMO TIKRINIMO TVARKA, TAIKOMA EUROPOS PARLAMENTO PAREIGŪNAMS IR KITIEMS PARLAMENTO DARBUOTOJAMS, DIRBANTIEMS FRAKCIJOMS
12.1.
Tik Europos Parlamento pareigūnai ir kiti Parlamento darbuotojai, dirbantys frakcijoms, kurie dėl savo pareigų ir tarnybos reikalavimų turi būti susipažinę su įslaptinta informacija arba turi ją naudoti, gali susipažinti su tokia informacija.
12.2.
Siekiant, kad 12.11 punkte minimi asmenys galėtų susipažinti su slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE/EU SECRET“ ir „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ pažymėta informacija, jie privalo šio skirsnio 12.3 ir 12.4 punktuose nustatyta tvarka gauti leidimą.
12.3.
Leidimas išduodamas tik asmenims, kaip nurodyta 12.1 punkte, kurių patikimumą 12.9–12.14 punktuose nurodyta tvarka yra patikrinusios valstybių narių kompetentingos nacionalinės institucijos. Generalinis sekretorius atsakingas už leidimų suteikimą Europos Parlamento pareigūnams ir kitiems Parlamento darbuotojams, dirbantiems frakcijoms.
12.4.
Generalinis sekretorius gali išduoti leidimą gavęs valstybės narės kompetentingos nacionalinės institucijos nuomonę, pagrįstą 12.8–12.13 punktuose nurodyta tvarka atlikto asmens patikimumo patikrinimo rezultatais.
12.5.
Už saugumą atsakingas Europos Parlamento direktoratas veda nuolat atnaujinamą visų pareigų, kurias einantys asmenys turi turėti asmens patikimumo patvirtinimą ir kurias nurodo atitinkamos Europos Parlamento tarnybos, ir visų asmenų, kuriems išduotas leidimas, įskaitant laikinąjį leidimą pagal 12.15 punktą, sąrašą.
12.6.
Leidimas galioja penkerius metus arba laikotarpiu, kurio reikia užduotims, kurioms jis buvo išduotas, atlikti, atsižvelgiant į tai, kuris laikotarpis trumpesnis. Leidimą galima atnaujinti 12.4 punkte nurodyta tvarka.
12.7.
Generalinis sekretorius gali panaikinti leidimą, jei mano tam esant pagrįstų priežasčių. Bet koks sprendimas panaikinti leidimą turi būti praneštas susijusiam Europos Parlamento pareigūnui ar kitam Parlamento darbuotojui, dirbančiam frakcijoms, kuris gali prašyti, kad jį generalinis sekretorius išklausytų, prieš sprendimo įsigaliojimą, taip pat apie tai pranešama ir kompetentingai nacionalinei institucijai.
12.8.
Asmens patikimumo patikrinimas atliekamas padedant atitinkamam asmeniui generalinio sekretoriaus prašymu. Patikrinimą turi atlikti tos valstybės narės, kurios pilietis yra leidimo prašantis asmuo, kompetentinga nacionalinė institucija. Kai leidžiama pagal nacionalinius įstatymus ir teisės aktus, kompetentingos nacionalinės institucijos gali vesti tyrimą, susijusį su užsienio piliečių reikalavimu susipažinti su „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ lygio ir aukštesne slaptumo žyma pažymėta informacija.
12.9.
Pagal tikrinimo tvarką reikalaujama, kad atitinkamas Europos Parlamento pareigūnas ar kitas Parlamento darbuotojas, dirbantis frakcijoms, užpildytų asmens informacijos anketą.
12.10.
Generalinis sekretorius savo prašyme kompetentingoms nacionalinėms institucijoms nurodo įslaptintos informacijos, su kuria susijusiam asmeniui turėtų būti leista susipažinti, slaptumo žymos laipsnį, kad jos galėtų atlikti patikrinimą ir pateikti savo nuomonę dėl to, su kokio slaptumo žymos laipsnio informacija derėtų leisti susipažinti šiam asmeniui.
12.11.
Visą kompetentingų nacionalinių institucijų atliekamą asmens patikimumo tikrinimo tvarką bei gautus rezultatus reglamentuoja atitinkamoje valstybėje narėje galiojančios normos ir taisyklės, įskaitant su apeliacijomis susijusias normas ir taisykles.
12.12.
Gavęs iš valstybės narės kompetentingų nacionalinių institucijų teigiamą nuomonę, generalinis sekretorius gali susijusiam asmeniui išduoti leidimą.
12.13.
Apie neigiamą kompetentingos nacionalinės institucijos nuomonę pranešama susijusiam Europos Parlamento pareigūnui ir kitam Parlamento darbuotojui, dirbančiam frakcijoms, kuris (-i) gali prašyti, kad generalinis sekretorius jį (ją) išklausytų. Jei generalinis sekretorius mano, kad tai tikslinga, jis gali prašyti kompetentingų nacionalinių institucijų išsamesnio paaiškinimo. Jei neigiama nuomonė patvirtinama, leidimas neišduodamas.
12.14.
Visi Europos Parlamento pareigūnai ir kiti Parlamento darbuotojai, dirbantys frakcijoms, kuriems leidimai išduoti pagal 12.4 ir 12.5 punktus, išduodant leidimą bei reguliariai vėliau reikiamai instruktuojami apie įslaptintos informacijos apsaugą ir tokios apsaugos užtikrinimo priemones. Tokie pareigūnai ir darbuotojai pasirašo deklaracijas, kuriose patvirtina išklausę instrukcijas ir įsipareigoja jų laikytis.
12.15.
Išskirtiniais atvejais, generalinis sekretorius, pranešęs kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir per vieną mėnesį negavęs jų atsakymo, gali, kol laukiama šios dalies 12.11 punkte nurodyto patikrinimo rezultatų, Europos Parlamento pareigūnui ar kitam Parlamento darbuotojui, dirbančiam frakcijai, išduoti laikinąjį leidimą ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams. Taip išduoti laikinieji leidimai nesuteikia teisės susipažinti su slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“ pažymėta informacija.
IX
PRIEDAS
Išsamios Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančios nuostatos
1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimas dėl išsamių Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančių nuostatų
OL L 113, 1995 5 19, p. 1.
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija,
atsižvelgdami į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 20b straipsnį;
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 193 straipsnį;
atsižvelgdami į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 107b straipsnį;
kadangi išsamios Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančios nuostatos turi būti patvirtintos laikantis Europos Bendrijų steigimo sutartyje išdėstytų nuostatų;
kadangi laikinieji tyrimo komitetai turi turėti priemones, reikalingas jų įgaliojimų vykdymui ir kadangi tam tikslui pasiekti yra būtina, kad valstybės narės ir Europos Bendrijų institucijos ir įstaigos imtųsi visų reikalingų veiksmų palengvinti šių įgaliojimų vykdymą;
kadangi turi būti apsaugotas laikinųjų tyrimo komitetų darbo slaptumas ir konfidencialumas;
kadangi vienos iš trijų institucijų pageidavimu, išsamios Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančios nuostatos gali būti peržiūrėtos pasibaigus šiai Europos Parlamento kadencijai, atsižvelgiant į įgytą patirtį,
BENDRU SUTARIMU PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1
straipsnis
Šis sprendimas nustato išsamias Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančias nuostatas, remiantis EAPB sutarties 20b straipsniu, EB sutarties 193 straipsniu ir EAEB sutarties 107b straipsniu.
2
straipsnis
1.
Atlikdamas savo pareigas ir laikydamasis 1 straipsnyje minimų sutarčių nustatytų sąlygų bei apribojimų, Europos Parlamentas, ketvirtadalio savo narių prašymu, gali sudaryti laikinąjį tyrimo komitetą tirti įtariamus pažeidimus ar netinkamą administravimą įgyvendinant Bendrijos teisę, kuriuos galėjo įvykdyti Europos Bendrijų institucija ar įstaiga, valstybės narės viešojo administravimo institucija ar asmenys, pagal Bendrijos teisę įgalioti ją įgyvendinti.
Europos Parlamentas tvirtina laikinųjų tyrimo komitetų sudėtį ir vidaus darbo taisykles.
Sprendimas sudaryti laikinąjį tyrimo komitetą, kuriame nurodomas jo sudarymo tikslas ir ataskaitos pateikimo terminas, paskelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
2.
Laikinasis tyrimo komitetas vykdo savo pareigas atsižvelgdamas į Europos Bendrijų institucijoms ir įstaigoms sutarčių suteiktus įgaliojimus.
Laikinojo tyrimo komiteto nariai ar asmenys, kurie dėl savo profesinių įsipareigojimų susipažino su duomenimis, informacija, žiniomis, dokumentais ar objektais, kuriems taikoma slaptumo apsauga pagal valstybės narės arba Bendrijos priimtas nuostatas, net ir pabaigę eiti pareigas, privalo laikytis įsipareigojimo saugoti paslaptį nuo visuomenės ir atitinkamo leidimo neturinčių asmenų.
Klausymai ir liudininkų parodymai yra vieši. Komiteto darbas vyksta uždarame posėdyje, jei to reikalauja ketvirtadalis tyrimo komiteto narių, Bendrijos arba nacionalinė administracija, arba jei laikinasis tyrimo komitetas svarsto paslaptį sudarančią informaciją. Liudininkai ir specialistai turi teisę duoti parodymus ar liudyti uždarame posėdyje.
3.
Laikinasis tyrimo komitetas negali tirti faktų, kuriuos nagrinėja nacionalinis ar Bendrijos teismas, iki tol, kol bus baigtas tos bylos teisminis nagrinėjimas.
Per du mėnesius nuo paskelbimo pagal šio straipsnio 1 dalį arba nuo tada, kai Komisijai buvo pranešta apie laikinajam tyrimo komitetui pateiktą pareiškimą dėl įtariamų valstybės narės įvykdytų Bendrijos teisės pažeidimų, Komisija gali pranešti Parlamentui, kad laikinojo tyrimo komiteto nagrinėjamam klausimui turi būti taikoma Bendrijos ikiteisminė procedūra. Tokiu atveju laikinasis tyrimo komitetas imasi visų reikalingų veiksmų, kad Komisija galėtų pilnai įvykdyti Sutarčių jai suteiktus įgaliojimus.
4.
Laikinasis tyrimo komitetas paleidžiamas, kai pateikia savo ataskaitą per jo sudarymo metu nustatytą terminą arba vėliausiai per dvylika mėnesių nuo jo sudarymo datos ir, bet kuriuo atveju, pasibaigus Parlamento kadencijai.
Motyvuotu sprendimu Parlamentas gali du kartus pratęsti dvylikos mėnesių terminą dar trims mėnesiams. Šis sprendimas paskelbiamas Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje.
5.
Laikinasis tyrimo komitetas negali būti sudarytas arba iš naujo sudarytas tirti klausimus, kurie jau buvo nagrinėti laikinojo tyrimo komiteto, anksčiau kaip dvylika mėnesių nuo tyrimo dėl tų klausimų ataskaitos pateikimo arba pastarojo užduoties pabaigos, nebent būtų paaiškėję naujų faktų.
3
straipsnis
1.
Laikinasis tyrimo komitetas atlieka reikalingą tyrimą patikrinti įtariamus teisės pažeidimus ar netinkamą administravimą įgyvendinant Bendrijos teisę pagal toliau nustatytas sąlygas.
2.
Laikinasis tyrimo komitetas gali paprašyti Europos Bendrijų institucijos ar įstaigos arba valstybės narės vyriausybės paskirti vieną iš jų narių dalyvauti komiteto darbe.
3.
Jei laikinasis tyrimo komitetas pateikia motyvuotą prašymą, suinteresuota valstybė narė ir Europos Bendrijų institucijos ar įstaigos paskiria pareigūną ar kitą tarnautoja, kurį įgalioja atvykti į laikinąjį tyrimo komitetą, nebent tai prieštarautų paslapties ir visuomenės ar nacionalinio saugumo reikalavimams pagal nacionalinę ar Bendrijos teisę.
Minėtieji pareigūnai arba kiti tarnautojai kalba savo vyriausybės ar institucijų vardu ir pagal jų nurodymus. Jie ir toliau laikosi pareigybinių įsipareigojimų.
4.
Valstybių narių valdžios institucijos ir Europos Bendrijų institucijos ar įstaigos, laikinajam tyrimo komitetui paprašius arba savo pačių iniciatyva, pateikia komiteto darbui reikalingus dokumentus, nebent tai prieštarautų paslapties ir visuomenės ar nacionalinio saugumo reikalavimams pagal nacionalinę ar Bendrijos teisę.
5.
Šio straipsnio 3 ir 4 dalys taikomos nepažeidžiant valstybių narių nuostatų, kurios draudžia pareigūnų dalyvavimą arba dokumentų perdavimą.
Valstybės narės vyriausybės arba institucijos atstovas, turintis įgaliojimus jos vardu prisiimti įsipareigojimus, praneša Parlamentui apie kliūtis, atsirandančias dėl slaptumo, visuomenės ar nacionalinio saugumo reikalavimų arba dėl pirmoje pastraipoje minėtų nuostatų.
6.
Iš valstybės narės kilusius dokumentus Europos Bendrijų institucijos ar įstaigos perduoda laikinajam tyrimo komitetui tik prieš tai informavusios šią valstybę.
Dokumentus, kuriems taikomos šio straipsnio 5 dalies nuostatos, laikinajam tyrimo komitetui jos perduoda tik gavusios atitinkamos valstybės narės sutikimą.
7.
Šio straipsnio 3, 4 ir 5 dalys taikomos fiziniams ir juridiniams asmenims, pagal Bendrijos teisę įgaliotiems šią teisę įgyvendinti.
8.
Kiek tai yra būtina atliekant pareigas, laikinasis tyrimo komitetas gali paprašyti bet kurį kitą asmenį duoti parodymus komitete. Laikinasis tyrimo komitetas praneša kiekvienam į tyrimą įtrauktam asmeniui, kuriam šis tyrimas gali pakenkti, ir jei šis to pageidauja, išklauso jo parodymus.
4
straipsnis
1.
Laikinojo tyrimo komiteto surinkta medžiaga naudojama tik jo pareigoms atlikti. Šios informacijos negalima skelbti, jei joje yra slapto ar konfidencialaus pobūdžio informacijos arba joje minimos asmenų pavardės.
Europos Parlamentas imasi administracinių ir darbo tvarkos priemonių, būtinų apsaugoti laikinojo tyrimo komiteto darbo slaptumą ir konfidencialumą.
2.
Laikinasis tyrimo komitetas pateikia ataskaitą Europos Parlamentui, kuris gali nuspręsti ją viešai paskelbti, laikydamasis 1 dalies nuostatų.
3.
Europos Parlamentas gali pateikti Europos Bendrijų institucijoms ar įstaigoms arba valstybėms narėms rekomendacijas, priimtas remiantis laikinojo tyrimo komiteto ataskaita. Šie, remdamiesi rekomendacijomis, savo nuožiūra padaro tinkamas išvadas.
5
straipsnis
Bet koks su šio sprendimo įgyvendinimu susijęs pranešimas valstybėms narėms pateikiamas per jų nuolatines atstovybes prie Europos Sąjungos.
6
straipsnis
Europos Parlamento, Tarybos ar Komisijos pageidavimu, šios nuostatos gali būti peržiūrėtos pasibaigus šiai Europos Parlamento kadencijai, atsižvelgiant į įgytą patirtį.
7
straipsnis
Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo
Europos
Bendrijų
oficialiajame
leidinyje
dieną.
X
PRIEDAS
Skaidrumo registras
A.
9 straipsnio 5–8 dalių taikymą reglamentuojančios nuostatos
Vienintelis
straipsnis
Leidimas įeiti į Parlamento pastatus
1.
Ilgalaikis leidimas įeiti į Parlamento pastatus yra plastikinė kortelė su turėtojo nuotrauka, kurioje yra pažymėta turėtojo pavardė ir vardas bei įmonės, organizacijos ar asmens, kuriems leidimo turėtojas dirba, pavadinimas.
Parlamento patalpose leidimo įeiti į pastatus turėtojas privalo visuomet nešioti leidimą taip, kad jis būtų aiškiai matomas. Nesilaikant šio nurodymo, leidimas įeiti į pastatus gali būti atimtas.
Leidimas įeiti į pastatus savo forma ir spalva skiriasi nuo leidimų, išduodamų nereguliariems lankytojams.
2.
Leidimai įeiti į pastatus pratęsiami tik tuo atveju, jei leidimo turėtojas įvykdė 9 straipsnio 6 dalyje minimus reikalavimus.
Visi skundai, pagrįsti faktinėmis aplinkybėmis ir patenkantys į Elgesio kodekso, pridėto prie susitarimo dėl skaidrumo registro sukūrimo
Žr. susitarimo 3 priedą, esantį šio priedo B dalyje.
, taikymo sritį, perduodami Skaidrumo registro jungtiniam sekretoriatui. Parlamento generalinis sekretorius perduoda sprendimus išbraukti iš registro kvestoriams, kurie priima sprendimą dėl leidimo įeiti į pastatus atėmimo.
Sprendimuose, kuriais kvestoriai praneša apie vieno arba daugiau leidimų įeiti į pastatus atėmimą, jų turėtojai arba įmonės, kurioms jie atstovauja arba dirba, raginami grąžinti minėtuosius leidimus įeiti į pastatus Parlamentui per 15 dienų nuo pranešimo apie sprendimo priėmimą.
3.
Leidimas įeiti į pastatus jokiu atveju jo turėtojui nesuteikia teisės dalyvauti tuose Parlamento ar jo organų posėdžiuose, kurie nėra atviri visuomenei, ir nesuteikia teisės nukrypti nuo visiems kitiems Sąjungos piliečiams taikomos patekimo į posėdžius tvarkos.
B.
Europos Parlamento ir Europos Komisijos susitarimas dėl Skaidrumo registro sukūrimo (skirta organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką)
OL L 191, 2011 7 22, p. 29.
Europos Parlamentas ir Europos Komisija (toliau – šalys),
atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 11 straipsnio 1 ir 2 dalis, į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 295 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį (toliau – Sutartys),
kadangi Europos politikai veikdami neatsiriboja nuo pilietinės visuomenės, bet palaiko atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su įvairių sričių atstovų asociacijomis ir pilietine visuomene,
SUSITARĖ:
I.
Skaidrumo registro sukūrimas
1.
Vadovaudamosi savo įsipareigojimu laikytis skaidrumo, šalys sutaria įkurti ir valdyti Skaidrumo registrą (toliau – registras), siekiant registruoti ir stebėti organizacijas bei savarankiškai dirbančius asmenis, dalyvaujančius formuojant ir įgyvendinant ES politiką.
II.
Registro principai
2.
Registras kuriamas ir valdomas remiantis jau veikiančiomis registracijos sistemomis, kurias Europos Parlamentas įsteigė ir pradėjo naudoti 1996 m., o Europos Komisija – 2008 m. birželio mėn., pasitelkus atitinkamos Europos Parlamento ir Europos Komisijos bendros darbo grupės veiklą bei pritaikius suinteresuotųjų šalių patirtį ir indėlį, kaip nurodyta 2009 m. spalio 28 d. Europos Komisijos komunikate „Europos Skaidrumo iniciatyva. Interesų grupių atstovų registras po vienerių metų“
COM(2009)0612.
. Šis požiūris neturi įtakos ir nepažeidžia Europos Parlamento tikslų, kaip nustatyta 2008 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl interesų grupių atstovų (lobistų) veiklos Europos Sąjungos institucijose pagrindo sukūrimo
OL C 271E, 2009 11 12, p. 48.
.
3.
Kuriant ir valdant registrą laikomasi bendrųjų Sąjungos teisės principų, įskaitant proporcingumo ir nediskriminavimo principus.
4.
Kuriant ir valdant registrą paisoma Europos Parlamento narių teisių naudotis jų Parlamento nario mandatu be apribojimų ir netrukdoma Parlamento narių rinkėjams patekti į Europos Parlamento patalpas.
5.
Kuriant ir valdant registrą nepažeidžiama šalių kompetencija ar prerogatyvos ir nedaroma įtaka jų atitinkamiems organizaciniams įgaliojimams.
6.
Šalys stengiasi su visais panašios veiklos vykdytojais elgtis taip pat ir sudaryti vienodas sąlygas registruotis organizacijoms ir savarankiškai dirbantiems asmenims, dalyvaujantiems formuojant ir įgyvendinant ES politiką.
III.
Registro struktūra
7.
Registre pateikiama:
a)
gairių rinkinys dėl:
-
registro taikymo srities, reikalavimus atitinkančių veiklos sričių ir išimčių,
-
galinčių užsiregistruoti kategorijos (1 priedas),
-
informacijos, kurią turi pateikti užsiregistravusieji, įskaitant finansinių duomenų atskleidimo reikalavimus (2 priedas);
b)
elgesio kodeksas (3 priedas);
c)
skundų pateikimo tvarka ir priemonės, taikytinos pažeidus elgesio kodeksą, įskaitant skundų tyrimo ir nagrinėjimo tvarką (4 priedas).
IV.
Registro taikymo sritis
Įtraukiama veikla
8.
Registras apima visą veiklą (išskyrus IV dalyje nurodytą neįtraukiamą veiklą), kuria siekiama tiesiogiai arba netiesiogiai daryti įtaką ES institucijų politikos formavimo ar įgyvendinimo ir sprendimų priėmimo procesams nepriklausomai nuo to, kokiu komunikacijos kanalu arba priemonėmis tai daroma, pvz., pasitelkiant išorės paslaugas, žiniasklaidą, sutartis su profesionaliais derybininkais, tyrimų institucijas, platformas, forumus, kampanijas ir įtraukiant eilinius visuomenės narius. Ši veikla, be kita ko, yra: susisiekimas su Parlamento nariais, ES institucijų pareigūnais ar kitais darbuotojais, laiškų, informacinės medžiagos ar diskusijų bei veiklos programų rengimas, platinimas ir siuntimas, renginių, susitikimų ar reklaminės veiklos ir socialinių renginių ar konferencijų, į kuriuos siunčiami pakvietimai Parlamento nariams, ES institucijų pareigūnams ir kitiems darbuotojams, rengimas. Į šią veiklą taip pat įeina savanoriškas indėlis ir dalyvavimas formaliose konsultacijose dėl numatomo ES teisėkūros ar kito teisės akto ir kitose atvirose konsultacijose.
9.
Visos organizacijos ir savarankiškai dirbantys asmenys, užsiimantys į registro taikymo sritį patenkančia veikla, nepaisant jų teisinio statuso, turi užsiregistruoti
Valstybių narių vyriausybės, trečiųjų šalių vyriausybės, tarptautinės tarpvyriausybinės organizacijos bei jų diplomatinės misijos neturi registruotis.
.
Neįtraukiama veikla
10.
Į registro taikymo sritį neįtraukiama ši veikla:
a)
su teisinių ir kitų profesionalių konsultacijų teikimu susijusi, pavyzdžiui, teisininkų ar kitų tokias konsultacijas teikiančių specialistų veikla, jeigu ja siekiama užtikrinti kliento pagrindinę teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, įskaitant teisę į gynybą administraciniame procese. Registro taikymo sričiai nepriklauso ši veikla (nepaisant dalyvaujančių šalių): patariamasis darbas ir ryšiai su viešosiomis įstaigomis, siekiant geriau informuoti klientus apie bendrą teisinę situaciją ar jų konkrečią teisinę padėtį ar patarti jiems, ar konkretus teisinis ar administracinis veiksmas yra tinkamas ar leistinas pagal galiojančią teisę; klientams suteikta konsultacija, siekiant garantuoti jiems, kad jų veiksmai neprieštarauja teisei; atstovavimas taikinimo ar tarpininkavimo procese, siekiant išvengti ieškinio teisme ar ginčo sprendimo administraciniu būdu. Tai taikoma visiems verslo sektoriams Europos Sąjungoje ir neapsiribojama tam tikromis konkrečiomis procedūromis (konkurencija). Jei bendrovė ir jos teisininkai dalyvauja konkrečios teisinės ar administracinės bylos, kurios šalimis jie yra, nagrinėjime, bet kokie veiksmai, tiesiogiai susiję su šia byla, kuriais specialiai nesiekiama keisti galiojančio teisinio pagrindo, nepriklauso šio registro sričiai;
b)
socialinių partnerių, kaip socialinio dialogo dalyvių (profesinių sąjungų, darbdavių asociacijų, ir kt.), veikla, kai šie veikia vadovaudamiesi jiems Sutartyse apibrėžtu vaidmeniu. Ši nuostata
mutatis mutandis
taikoma visiems subjektams, kuriems Sutartyse specialiai priskirtas institucinis vaidmuo;
c)
ES institucijos ar Europos Parlamento nario tiesioginiu ir individualiu prašymu (pavyzdžiui, jei retkarčiais arba reguliariai prašoma suteikti faktinės informacijos, duomenų arba ekspertų žinių ir (arba) individualiai kviečiama į viešus svarstymus arba dalyvauti konsultacinių komitetų ar kitų panašių forumų veikloje) vykdoma veikla.
Specialiosios nuostatos
11.
Bažnyčios ir religinės bendruomenės neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis.
12.
Politinės partijos neturi registruotis. Tačiau visos partijų įsteigtos arba remiamos organizacijos, užsiimančios į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis.
13.
Vietos, regioninės ir savivaldos institucijos neturi registruotis. Tačiau jų atstovybės arba teisiniai subjektai, biurai ir tinklai, sukurti siekiant atstovauti joms bendraujant su ES institucijomis, taip pat jų asociacijos, turėtų registruotis.
14.
Tinklai, platformos ar kitos kolektyvinės veiklos formos, neturinčios teisinio statuso ar teisinio subjektiškumo, tačiau kurios
de facto
yra organizuotos įtakos šaltinis ir kurios užsiima į registro taikymo sritį patenkančia veikla, turėtų registruotis. Tokiais atvejais jų nariai turėtų išrinkti vieną narį, atsakingą už jų ryšius su registro administracija.
15.
Veikla, kurios finansinius duomenis reikia deklaruoti registre, yra ta, kuria siekiama daryti įtaką visoms ES institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, jų nariams, pareigūnams ir kitiems jose dirbantiems asmenims. Ši veikla taip pat apima veiklą, kuria siekiama daryti įtaką valstybių narių įstaigoms, veikiančioms ES lygmeniu, kurios dalyvauja ES sprendimų priėmimo procese.
16.
Europos tinklai, federacijos, asociacijos ir platformos raginamos parengti bendras skaidrias gaires savo nariams, pagal kurias jų nariai galėtų nustatyti, kurios veiklos rūšys patenka į registro taikymo sritį. Šios gairės turėtų būti viešai paskelbtos.
V.
Taisyklės, taikomos užsiregistravusiesiems
17.
Organizacijos ir asmenys, registruodamiesi:
-
sutinka, kad informacija, kurią jie pateikia įtraukti į registrą, būtų skelbiama viešai;
-
sutinka laikytis elgesio kodekso nuostatų ir, jei taikoma, pateikti savo tarnybinio elgesio kodekso, kurio jie privalo laikytis, tekstą;
-
garantuoja, kad informacija, kurią jie pateikia įtraukti į registrą, yra teisinga;
-
sutinka, kad bet kuris prieš juos nukreiptas skundas bus nagrinėjamas remiantis šio registro elgesio kodekso taisyklėmis;
-
sutinka, kad, pažeidus elgesio kodeksą, jiems būtų taikomos konkrečios priemonės, ir pripažįsta, kad jiems galėtų būti taikomos 4 priede numatytos priemonės tuo atveju, jei jie nesilaikytų elgesio kodekse nustatytų taisyklių;
-
atkreipia dėmesį į tai, gavus prašymą ir laikantis 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais
OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
, nuostatų, šalys gali atskleisti su užsiregistravusiųjų veikla susijusią korespondenciją ir kitus dokumentus.
VI.
Priemonės, taikytinos elgesio kodekso nesilaikymo atveju
18.
Jei užsiregistravusieji ar jų atstovai nesilaiko elgesio kodekso, atlikus tyrimą ir nepažeidžiant proporcingumo principo ir teisės į gynybą jiems gali būti taikomos tokios 4 priede numatytos priemonės, kaip registracijos galiojimo sustabdymas arba išbraukimas iš registro ir, jei taikoma, leidimo įeiti į Europos Parlamento patalpas atėmimas iš susijusių asmenų ir, jei tinkama, iš jų organizacijų. Sprendimas taikyti tokias priemones gali būti skelbiamas registro tinklavietėje.
19.
Kiekvienas gali pateikti faktais pagrįstą skundą dėl įtariamo elgesio kodekso nesilaikymo, vadovaujantis 4 priede nustatyta procedūra.
VII.
Įgyvendinimas
20.
Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai yra atsakingi už šios sistemos ir visų svarbiausių veikimo aspektų priežiūrą ir bendru sutarimu imasi šiam susitarimui įgyvendinti reikalingų priemonių.
21.
Siekdamos įgyvendinti šią sistemą, Europos Parlamento ir Europos Komisijos tarnybos sukurs bendrą veiklos struktūrą – Skaidrumo registro jungtinį sekretoriatą. Sekretoriatą sudarys Europos Parlamento ir Europos Komisijos pareigūnų grupė pagal kompetentingų tarnybų sudarytą tvarką. Skaidrumo registro jungtinio sekretoriato veiklą koordinuoja Europos Komisijos generalinio sekretoriato padalinio vadovas. Sekretoriato uždavinys – įgyvendinti priemones, skirtas registro turinio kokybei gerinti.
22.
Europos Parlamentas liks atsakingas už ilgalaikių leidimų patekti į Europos Parlamento patalpas išdavimą ir kontrolę. Šie leidimai bus išduodami tik asmenims, atstovaujantiems organizacijoms, kurių veikla patenka į registro taikymo sritį, arba jose dirbantiems, jei tos organizacijos ar asmenys yra užsiregistravę. Tačiau pats registravimosi faktas automatiškai nesuteikia teisės gauti tokį leidimą.
23.
Nors sistema veiks bendrai, šalims paliekama teisė laisvai naudotis registru savo konkrečiais tikslais, įskaitant paskatų taikymą, pvz., informacijos apie viešąsias konsultacijas arba organizuojamus renginius perdavimą užsiregistravusiesiems.
24.
Šalys organizuoja atitinkamus mokymus ir vidinės komunikacijos projektus, siekiant savo nariams ir darbuotojams suteikti daugiau informacijos apie registrą ir skundų pateikimo bei nagrinėjimo tvarką.
25.
Šalys imasi tinkamų veiksmų, siekdamos už institucijų ribų skleisti informaciją apie registrą ir propaguoti jo naudojimą.
26.
Europa
tinklavietėje skelbiami pagrindiniai statistikos duomenys, paimti iš registro duomenų bazės per vartotojui patogią paieškos sistemą. Pateikus prašymą, tos duomenų bazės informaciją bus galima atsiųsti elektroniniu, kompiuteriui pritaikytu formatu.
27.
Europos Parlamento ir Europos Komisijos generaliniai sekretoriai, pasikonsultavę su suinteresuotomis šalimis, pateikia metinę registro veikimo ataskaitą Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingiems pirmininkų pavaduotojams.
VIII.
Kitų institucijų ir įstaigų dalyvavimas
28.
Europos Vadovų Taryba ir Taryba kviečiamos prisijungti prie registro. Kitos ES institucijos, įstaigos ir agentūros raginamos naudoti šią sistemą kaip pagalbinę priemonę bendraujant su organizacijomis ir savarankiškai dirbančiais asmenimis, kurie dalyvauja formuojant ir įgyvendinant ES politiką.
IX.
Baigiamosios nuostatos
29.
Perėjimas nuo esamų šalių registrų prie naujojo bendro registro vyks taikant pereinamąjį dvylikos mėnesių laikotarpį nuo bendrojo registro veikimo pradžios dienos. Organizacijos ir asmenys, šiuo metu užsiregistravę vienoje iš sistemų, raginami atnaujinti savo registraciją bendrojoje sistemoje.
Bendrajam registrui pradėjus veikti:
-
užsiregistravusieji turės galimybę persiregistruoti į bendrąjį registrą bet kurią jų norimą dieną, tačiau ne vėliau kaip jų Europos Komisijos registracijos atnaujinimo datą, o užsiregistravusiųjų tik Europos Parlamente atveju – ne vėliau, kaip pasibaigus dvylikos mėnesių laikotarpiui nuo veiklos pradžios;
-
naujai registruotis arba atnaujinti esamą informaciją bus galima tik naudojant bendrąjį registrą.
30.
Bendrasis registras peržiūrimas ne vėliau kaip praėjus dvejiems metams nuo jo veikimo pradžios.
Priedas
1.
Skaidrumo registras. Organizacijos ir savarankiškai dirbantys asmenys, dalyvaujantys formuojant ir įgyvendinant ES politiką
I kategorija. Profesionalų konsultacijų kontoros /advokatų kontoros/savarankiškai dirbantys konsultantai
-
Subkategorija: Profesionalų konsultacijų kontoros
Charakteristikos / pastabos: Kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis
-
Subkategorija: Advokatų kontoros
Charakteristikos / pastabos: Advokatų kontoros, pagal sutartį užsiimančios lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis
-
Subkategorija: Savarankiškai dirbantys konsultantai
Charakteristikos / pastabos: Savarankiškai dirbantys konsultantai arba advokatai, pagal sutartį užsiimantys lobistine veikla, reklamine veikla, viešaisiais klausimais, ryšiais su viešosiomis institucijomis
II kategorija. „Vidaus“ lobistai ir prekybos/ profesinės asociacijos
-
Subkategorija: Įmonės ir įmonių grupės
Charakteristikos / pastabos: Įmonės arba įmonių grupės (turinčios teisinį statusą ar jo neturinčios), savo vardu užsiimančios „vidaus“ veikla, įskaitant lobistinę veiklą, reklaminę veiklą, viešuosius klausimus, ryšius su viešosiomis institucijomis
-
Subkategorija: Prekybos, verslo ir profesinės asociacijos
-
Subkategorija: Profesinės sąjungos
-
Subkategorija: Kitos panašios organizacijos
___________________________________________________________________
III kategorija. Nevyriausybinės organizacijos
-
Subkategorija: Nevyriausybinės organizacijos, platformos ir tinklai ir panašios organizacijos
Charakteristikos / pastabos: Ne pelno organizacijos (turinčios teisinį statusą arba jo neturinčios), nepriklausomos nuo viešųjų institucijų, politinių partijų ar prekybos organizacijų. Šiai subkategorijai priklauso fondai, labdaros asociacijos ir kt.
IV kategorija. Tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos
-
Subkategorija: Tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos
Charakteristikos / pastabos: Specializuotos tyrimų institucijos ir mokslinių tyrimų institucijos, kurių veikla susijusi su Europos Sąjungos veikla ir politika
-
Subkategorija: Akademinės institucijos
Charakteristikos / pastabos: Institucijos, kurių pagrindinis tikslas – švietimas, tačiau kurių veikla susijusi ir su Europos Sąjungos veikla ir politika
V kategorija. Organizacijos, atstovaujančios bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms (NB: Pačios bažnyčios neturi registruotis)
-
Subkategorija: Organizacijos, atstovaujančios bažnyčioms ir religinėms bendruomenėms
Charakteristikos / pastabos: Juridiniai subjektai, biurai arba tinklai, įsteigti atstovavimo tikslais.
VI kategorija. Organizacijos, atstovaujančios vietos, regioninės ir savivaldos institucijoms, kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt. (NB: Pačios valstybinės valdžios institucijos neturi registruotis)
-
Subkategorija: Vietos, regioninės ir savivaldos institucijos (subnacionalinis lygmuo)
Charakteristikos / pastabos: Juridiniai subjektai, atstovybės, asociacijos arba tinklai, įsteigti siekiant atstovauti vietos, regioninės ir savivaldos institucijoms (subnacionaliniu lygmeniu)
-
Subkategorija: Kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt.
Charakteristikos / pastabos: Įeina kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio (viešieji / privatūs) subjektai
Priedas
2.
Užsiregistravusiųjų teikiama informacija
I. BENDROJI IR PAGRINDINĖ INFORMACIJA
-
Organizacijos pavadinimas (-ai), adresas, telefono numeris, e. pašto adresas, tinklavietė;
-
a) teisiškai už organizaciją atsakingo asmens tapatybė ir b) organizacijos direktoriaus ar vadovaujančio partnerio vardas ir pavardė arba, jei taikoma, pagrindinis kontaktinis asmuo, su kuriuo būtų galima susisiekti dėl į registro sritį patenkančios veiklos rūšies; asmenų, dėl kurių prašoma išduoti leidimus patekti į Europos Parlamento patalpas, vardai ir pavardės
Šią informaciją užsiregistravusiųjų bus paprašyta pateikti baigiantis registruotis, kuri vėliau bus perduota Europos Parlamentui. Asmenų vardai ir pavardės, kuriems bus paskirti leidimai, bus vėliau automatiškai įterpti į sistemą, remiantis Europos Parlamento turimais naujausiais duomenimis, po to, kai bus priimtas Europos Parlamento sprendimas išduoti leidimus. Užsiregistravus automatiškai nesuteikiama teisė gauti leidimą patekti į Europos Parlamento patalpas.
;
-
asmenų (narių, darbuotojų, kt.), dalyvaujančių veikloje, patenkančioje į registro taikymo sritį, skaičius;
-
tikslai, veiklos ir interesų sritys, veikla, valstybės, kuriose vykdoma veikla, priklausymas kuriam nors tinklui, bendra informacija, patenkanti į registro taikymo sritį;
-
jei taikoma, narių (asmenų ir organizacijų) skaičius.
II. SPECIALIOJI INFORMACIJA
A. VEIKLA
Ankstesnių metų užsiregistravusiojo veiksmai, priskirtini Skaidrumo registro taikymo sričiai, susiję su pagrindiniais pasiūlymais dėl teisės aktų.
B. FINANSINĖ INFORMACIJA
Visi pateikti finansiniai duomenys turi apimti visus veiklos metus ir turi būti susiję su paskutiniais finansiniais metais nuo registravimosi arba registracijos atnaujinimo dienos.
Dvigubas skaičiavimas nėra neįtrauktas. Profesionalų konsultacijų ir advokatų kontorų pateiktos finansinės deklaracijos apie jų klientus (sąrašas ir lentelė) neatima galimybės iš šių klientų patiems įtraukti šiuos sutartinius veiksmus į savo pačių deklaracijas tam, kad jų deklaruota finansinė veikla nebūtų nepakankamai įvertinta.
-
Profesionalų konsultacijų/ advokatų kontoros/ savarankiškai dirbantys konsultantai (1 priedo I kategorija): turi būti nurodyta informacija apie organizacijos veiklos, priskirtinos registro taikymo sričiai, apyvartą, taip pat apie santykinę klientų dalį apyvartoje pagal toliau nurodytą lentelę:
Apyvarta eurais: 0 – 499 999 – Kategorijos dydis eurais: 50 000
Apyvarta eurais: 500 000 – 1 000 000 – Kategorijos dydis eurais: 100 000
Apyvarta eurais: > 1 000 000 – Kategorijos dydis eurais: 250 000.
-
„Vidaus“ lobistai ir prekybos/profesinės asociacijos (1 priedo II kategorija): turi būti nurodyta veiklos, patenkančios į registro taikymo sritį, išlaidų sąmata.
-
Nevyriausybinės organizacijos, tyrimų institucijos, mokslinių tyrimų ir akademinės institucijos; organizacijos, atstovaujančios bažnyčias ir religines bendruomenes; organizacijos, atstovaujančios vietos, regioninės ir savivaldos institucijas, kitos viešosios įstaigos arba mišraus pobūdžio subjektai ir kt. (1 priedo III-VI kategorijos): turi būti nurodytas bendras biudžetas ir jo skirstymas pagal pagrindinius finansavimo šaltinius.
Be to, visiems užsiregistravusiems: turi būti nurodytas paskutinių pasibaigusių finansinių metų nuo registravimosi ar atnaujinimo datos iš ES institucijų gauto finansavimo dydis ir šaltinis.
Priedas
3.
Elgesio kodeksas
Palaikydami ryšius su ES institucijomis ir jų nariais, pareigūnais ir kitais darbuotojais, užsiregistravusieji:
a)
visada nurodo savo pavadinimą ar pavardę bei subjektą (-us), kuriam (-iems) dirba ar atstovauja; deklaruoja interesus ir tikslus ir, kai tinkama, klientus ar narius, kuriems atstovauja;
b)
niekada neišgauna ir nesiekia išgauti informacijos ar sprendimo nesąžiningai arba naudodami netinkamą spaudimą ar netinkamai elgdamiesi;
c)
bendraudami su trečiosiomis šalimis, neteigia turintys oficialių santykių su ES arba su ES institucijomis, taip pat registruodamiesi niekada nepateikia klaidingų duomenų, kurie galėtų suklaidinti trečiąsias šalis ir (arba) ES pareigūnus ir kitus darbuotojus;
d)
užtikrina, kad, kiek jiems žinoma, registravimosi metu ir vėliau pagal registro reikalavimus teikiama informacija apie jų veiklą yra išsami, atnaujinta ir neklaidinama;
e)
neparduoda trečiosioms šalims dokumentų, gautų iš bet kurios ES institucijos, kopijų;
f)
niekada neskatina ES institucijų narių, ES pareigūnų ir kitų darbuotojų, ar tų narių padėjėjų ar stažuotojų pažeisti jiems taikomas taisykles ir elgesio reikalavimus;
g)
įdarbindami buvusius ES pareigūnus ar kitus darbuotojus arba ES institucijų narių padėjėjus ar stažuotojus, turi visada gerbti tokių darbuotojų įsipareigojimą laikytis jiems taikomų taisyklių ir konfidencialumo reikalavimų;
h)
laikosi taisyklių dėl buvusių Europos Parlamento ir Europos Komisijos narių teisių ir įsipareigojimų;
i)
praneša apie savo įsipareigojimus, susijusius su ES institucijomis, tiems, kuriems jie atstovauja.
Subjektams atstovaujantys ar jiems dirbantys asmenys, kurie užsiregistravo Europos Parlamente, siekiant gauti vardinį kitiems asmenims neperduodamą leidimą patekti į Europos Parlamento patalpas:
j)
griežtai laikosi Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 9 straipsnio, X priedo ir I priedo 2 straipsnio antrosios pastraipos
Dabar reglamento I priedo 5 straipsnis.
;
k)
užtikrina, kad bet kokia pagalba, suteikta remiantis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių I priedo 2 straipsnio
Dabar reglamento 32 straipsnio 2 dalis ir I priedo 4 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos g punktas.
nuostatomis, būtų tinkamai deklaruota atitinkamame registre;
l)
siekdami išvengti interesų konflikto, gauna išankstinį atitinkamo (-ų) Europos Parlamento nario (-ių) sutikimą dėl bet kokių sutartinių santykių su Parlamento nario padėjėju sukūrimo ar bet kokio padėjėjo įdarbinimo bei užtikrina, kad tai būtų tinkamai deklaruota registre.
Priedas
4.
Skundų tyrimo ir nagrinėjimo tvarka
1 etapas. Skundo pateikimas
1.
Skundai gali būti teikiami registro tinklavietėje užpildžius standartinę formą. Toje formoje pateikiama informacija apie užsiregistravusįjį, dėl kurio teikiamas skundas, skundo pateikėjo vardas, pavardė ir kontaktiniai duomenys, taip pat informacija apie skundą, įskaitant iš esmės dokumentus ir kitą medžiagą, kuria grindžiamas skundas. Anoniminiai skundai nenagrinėjami.
2.
Skunde nurodoma viena ar kelios elgesio kodekso nuostatos, kurios, kaip teigia skundo pateikėjas, buvo pažeistos. Skundai, susiję su registre pateikta informacija, nagrinėjami kaip elgesio kodekso d punkto įtariami pažeidimai
Pagal d punktą reikalaujama, kad užsiregistravusieji, bendraudami su ES institucijomis ir jų nariais, pareigūnais ir kitais darbuotojais, „užtikrina, kad, kiek jiems žinoma, registravimosi metu ir vėliau pagal registro reikalavimus teikiama informacija apie jų veiklą yra išsami, atnaujinta ir neklaidinama“.
.
3.
Skundo pateikėjai iš esmės privalo pateikti dokumentus ir (arba) kitą medžiagą, pagrindžiančius jų skundą.
2 etapas. Sprendimas dėl skundo priimtinumo
4.
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas:
a)
patikrina, ar pridėta pakankamai įrodymų, patvirtinančių skundą, ar tie įrodymai yra dokumentuose, kituose daiktiniuose arba asmeniniuose pareiškimuose; kad būtų priimtini, daiktiniai įrodymai turėtų iš esmės būti gauti iš skundžiamo užsiregistravusiojo arba iš trečiųjų šalių dokumentų;
b)
remdamasis tokiu patikrinimu, nusprendžia, ar skundas priimtinas;
c)
jei skundas laikomas priimtinu, užregistruoja skundą ir nustato 20 darbo dienų terminą, per kurį priimamas sprendimas dėl skundo galiojimo.
5.
Jei skundas nėra priimtinas, skundo pateikėjas informuojamas apie tai laišku, kuriame nurodomos sprendimo priežastys.Jei skundas priimtinas, jis nagrinėjamas pagal toliau nurodytą procedūrą.
3 etapas. Tyrimas
6.
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas, užregistravęs skundą, praneša raštu apie skundą ir jo turinį užsiregistravusiajam, kurio atžvilgiu buvo pateiktas skundas, ir paragina užsiregistravusįjį pateikti paaiškinimų, argumentų ar kitų gynybos elementų per 10 darbo dienų.
7.
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas išnagrinėja visą tyrimo metu surinktą informaciją.
8.
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas gali nuspręsti išklausyti užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas, arba skundo pateikėją.
4 etapas. Sprendimas dėl skundo
9.
Jei tyrimas rodo, kad skundas nepagrįstas, Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas praneša abiems skundo šalims apie šį sprendimą. Jei nusprendžiama, kad skundas pagrįstas, užsiregistravusiojo registracija gali būti laikinai sustabdyta siekiant išspręsti problemą (žr. toliau pateiktas 11–14 dalis) arba jam gali būti taikomos atitinkamos priemonės, pvz., nuo ilgalaikio registracijos sustabdymo iki išbraukimo iš registro ir leidimo patekti į Europos Parlamento patalpas atėmimo, jei taikytina (žr. 6 ir 7 etapus).
5 etapas. Priemonės, taikytinos elgesio kodekso taisyklių nesilaikymo atveju
10.
Priemonės, kurios gali būti taikomos elgesio kodekso taisyklių nesilaikymo atveju, yra šios – nuo laikino registracijos sustabdymo iki visiško išbraukimo iš registro (žr. toliau pateiktą lentelę).
11.
Jei nustatoma, kad registre pateikta neteisinga arba neišsami informacija, užsiregistravusiojo paprašoma ištaisyti tą informaciją per aštuonias savaites, o šio laikotarpio metu to užsiregistravusiojo registracija laikinai sustabdoma. Leidimas (-ai) patekti į Europos Parlamentą jei yra išduotas (-i), nėra atimamas (-i) tuo laikotarpiu.
12.
Jei užsiregistravusysis pataiso informaciją per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, jo registracija atnaujinama. Jei užsiregistravusysis nesiima veiksmų per 11 dalyje numatytą aštuonių savaičių laikotarpį, gali būti taikomos atitinkamos priemonės.
13.
Jei užsiregistravusysis prašo daugiau laiko pataisyti informacijai pagal 11 dalį ir pakankamai pagrindžia savo prašymą, laikino sustabdymo laikotarpis gali būti pratęstas.
14.
Jei elgesio kodekso taisyklių nesilaikoma kitu pagrindu, atitinkamo užsiregistravusiojo registracija sustabdoma aštuonioms savaitėms ir šio laikotarpio metu Europos Parlamentas ir Europos Komisija priima galutinį sprendimą dėl galimos priemonės (-ių) taikymo.
15.
Jei priimamas sprendimas išbraukti užsiregistravusįjį iš registro, jame taip pat nurodomas draudimas ateityje iš naujo registruotis vienerius ar dvejus metus.
6 etapas. Sprendimas dėl taikytinos priemonės
16.
Europos Parlamento ir Europos Komisijos atsakingos tarnybos kartu parengia sprendimo dėl taikytinos priemonės projektą ir jį nusiunčia tų institucijų generaliniams sekretoriams dėl galutinio sprendimo. Apie tai bus pranešama atsakingiems Europos Komisijos ir Europos Parlamento pirmininkų pavaduotojams.
17.
Skaidrumo registro jungtinis sekretoriatas nedelsdamas informuoja abi šalis (skundo pateikėją ir užsiregistravusįjį, kurio atžvilgiu pateiktas skundas) apie priemonę, dėl kurios buvo nuspręsta, ir ją įgyvendina.
7 etapas. Leidimo patekti į Europos Parlamento patalpas atėmimas (jei taikytina)
18.
Jei priimtame sprendime išbraukti iš registro taip pat numatoma atimti leidimą (-us) patekti į Europos Parlamentą, Europos Parlamento generalinis sekretorius jį persiunčia atsakingam kvestoriui, kurio paprašoma leisti panaikinti tokį (tokius) susijusio asmens ar organizacijos turimą (-us) leidimą (-us).
19.
Užsiregistravusiojo paprašoma grąžinti visus arba kai kuriuos turimus EP leidimus per 15 dienų.
Priemonių, taikytinų elgesio kodekso nesilaikymo atveju, lentelė
Taisyklių nesilaikymo rūšis 1: Netyčinis taisyklių nesilaikymas, kuris nedelsiant ištaisomas
Priemonė: Rašytinis perspėjimas, kuriame nurodomi faktai ir jų ištaisymas
Priemonės nurodymas registre: Ne
Ar atimamas leidimas patekti į EP: Ne
Taisyklių nesilaikymo rūšis 2: Tyčinis kodekso nesilaikymas, kai būtina pakeisti elgesį arba ištaisyti duomenis registre per nurodytą laikotarpį
Priemonė: Laikinas sustabdymas iki šešių mėnesių arba tol, kol atliekami taisomieji veiksmai per nustatytą laikotarpį
Priemonės nurodymas registre: Taip – laikino sustabdymo metu
Ar atimamas leidimas patekti į EP: Ne
Taisyklių nesilaikymo rūšis 3: Nuolatinis kodekso nesilaikymas: (elgesio nesikeitimas/duomenys neištaisomi per nurodytą laikotarpį)
Priemonė: Išbraukimas iš registro vieneriems metams
Priemonės nurodymas registre: Taip
Ar atimamas leidimas patekti į EP: Taip
Taisyklių nesilaikymo rūšis 4: Rimto pobūdžio, tyčinis kodekso nesilaikymas
Priemonė: Išbraukimas iš registro dvejiems metams
Priemonės nurodymas registre: Taip
Ar atimamas leidimas patekti į EP: Taip
XI
PRIEDAS
Ombudsmeno pareigų atlikimas
A.
Europos Parlamento sprendimas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų
Europos Parlamento patvirtinta 1994 m. kovo 9 d. (OL L 113, 1994 5 4, p.15) ir iš dalies pakeista 2002 m. kovo 14 d. (OL L 92, 2002 4 9, p.13) bei 2008 m. birželio 18 d. (OL L 189, 2008 7 17, p. 25) sprendimais.
Europos Parlamentas,
atsižvelgdamas į Europos Bendrijų steigimo sutartis, ypač į Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnio 4 dalį, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalį,
atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę,
atsižvelgdamas į Tarybos patvirtinimą,
kadangi vadovaujantis Europos Bendrijų steigimo sutarčių nuostatomis turėtų būti nustatytos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos;
kadangi turėtų būti nustatytos sąlygos pateikti skundą ombudsmenui, taip pat turėtų būti nustatytas ryšys tarp ombudsmeno pareigų atlikimo ir teismo ar administracinio proceso;
kadangi ombudsmenas, kuris taip pat gali veikti savo paties iniciatyva, privalo turėti galimybę susipažinti su bet kokia informacija, kuri reikalinga jo pareigoms atlikti; kadangi dėl to Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos neatskleisti tokios informacijos; kadangi galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais, visų pirma slapto pobūdžio dokumentais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001
2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).
9 straipsnyje, turėtų būti suteikiama laikantis atitinkamos Bendrijos institucijos ar įstaigos saugumo taisyklių; kadangi, kaip minėta 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos turėtų informuoti ombudsmeną apie jų slaptumą; kadangi, siekdamas įgyvendinti 3 straipsnio 2 dalies pirmoje pastraipoje numatytas taisykles, ombudsmenas su atitinkama institucija ar įstaiga turėtų iš anksto susitarti dėl elgesio su įslaptinta informacija arba dokumentais ir kita informacija, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, sąlygų; kadangi tais atvejais, jei ombudsmenas nustato, kad prašoma pagalba nebuvo suteikta, jis praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus;
kadangi būtina nustatyti tvarką, kuria turi būti vadovaujamasi, kai ombudsmeno tyrimas atskleidžia netinkamo administravimo atvejus; kadangi taip pat turėtų būti nustatyta, kad ombudsmenas kiekvienos metinės sesijos pabaigoje teikia išsamų pranešimą Europos Parlamentui;
kadangi ombudsmenas ir jo personalas privalo saugoti bet kokią informaciją, kurią jie gavo vykdydami savo pareigas; kadangi vis dėlto ombudsmenas privalo pranešti kompetentingoms institucijoms faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise ir apie kuriuos jis sužinojo savo tyrimų metu;
kadangi turėtų būti numatyta galimybė ombudsmenui bendradarbiauti su tokio paties tipo valdžios institucijoms bet kurioje valstybėje narėje, atsižvelgiant į taikomus nacionalinės teisės aktus;
kadangi Europos Parlamentas skiria ombudsmeną visai Parlamento kadencijai nuo jos pradžios, parinkdamas jį iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai ir turi būtinas nepriklausomumo ir kompetencijos garantijas;
kadangi turėtų būti nustatytos ombudsmeno pareigų pasibaigimo sąlygos;
kadangi ombudsmenas privalo eiti savo pareigas būdamas visiškai nuo nieko nepriklausomas ir iškilmingai prisiekti Europos Bendrijų Teisingumo Teismui, kad eidamas savo pareigas jis bus nepriklausomas; kadangi turėtų būti nustatyta veikla, nesuderinama su ombudsmeno pareigomis, taip pat turėtų būti nustatytas ombudsmeno atlyginimas, privilegijos ir imunitetas;
kadangi turėtų būti patvirtintos nuostatos dėl ombudsmeno sekretoriato pareigūnų ir tarnautojų, kurie padeda ombudsmenui, taip pat sekretoriato biudžetas; kadangi ombudsmeno būstinė turi būti Europos Parlamente;
kadangi ombudsmenas turės priimti šio sprendimo įgyvendinimo priemones; kadangi turėtų būti priimtos kai kurios pereinamojo laikotarpio nuostatos, kad įsigaliojus Europos Sąjungos sutarčiai būtų galima paskirti pirmąjį ombudsmeną,
NUSPRENDĖ:
1
straipsnis
1.
Vadovaujantis Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnio 4 dalimi, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnio 4 dalimi, šis sprendimas nustato ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančias nuostatas ir bendrąsias sąlygas.
2.
Ombudsmenas atlieka savo pareigas atsižvelgdamas į Bendrijos institucijoms ir įstaigoms sutartimis suteiktus įgaliojimus.
3.
Ombudsmenas negali kištis į teismų bylas ar ginčyti teismo sprendimo teisingumą.
2
straipsnis
1.
Atsižvelgdamas į pirmiau minėtas sutartis ir jose nustatytas sąlygas, ombudsmenas padeda atskleisti netinkamą Bendrijos institucijų ar įstaigų veiklos administravimą, išskyrus Teisingumo Teismą ir Pirmosios instancijos teismą, kai šie vykdo teismines funkcijas, ir pateikia rekomendacijas, kaip atsisakyti netinkamo administravimo. Ombudsmenui negali būti skundžiamas joks jokios kitos valdžios institucijos ar asmens veiksmas.
2.
Kiekvienas Sąjungos pilietis arba kiekvienas bet kurioje Sąjungos valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą būstinę turintis fizinis arba juridinis asmuo gali tiesiogiai ar per Parlamento narį pateikti ombudsmenui skundą dėl netinkamo Bendrijos institucijų ar įstaigų veiklos administravimo atvejų, išskyrus Teisingumo Teismą ir Pirmosios instancijos teismą, kai šie vykdo savo teismines funkcijas. Gavęs skundą, ombudsmenas iš karto apie tai praneša atitinkamai institucijai ar įstaigai.
3.
Iš skundo turi būti įmanoma nustatyti skundą pateikusį asmenį ir skundo objektą; skundą pateikęs asmuo gali prašyti, kad jo skundas būtų išlaikytas paslaptyje.
4.
Skundas gali būti pateiktas ne vėliau kaip per dvejus metus nuo tos dienos, kai skundą pateikiantis asmuo sužinojo apie faktus, kuriais jis grindžia savo skundą, o skundas gali būti pateikiamas tik po to, kai dėl to buvo kreiptasi į atitinkamas institucijas ir įstaigas.
5.
Ombudsmenas gali patarti skundą pateikiančiam asmeniui kreiptis į kitą instituciją.
6.
Ombudsmenui pateikiami skundai nedaro įtakos terminams pateikti apeliaciją administraciniame arba teismo procese.
7.
Jei ombudsmenas turi pripažinti skundą nepriimtinu arba nutraukti jo nagrinėjimą dėl to, kad skunde pateikiami faktai nagrinėjami ar buvo išnagrinėti teismo keliu, visų jo iki to momento atliktų tyrimų rezultatai turi būti sutvarkyti nesiimant jokių tolimesnių veiksmų.
8.
Ombudsmenui negalima pateikti skundų dėl Bendrijų institucijų ir įstaigų bei jų pareigūnų ir kitų tarnautojų darbo santykių, kol atitinkamas asmuo nepasinaudojo visomis vidaus administracinėmis galimybėmis pateikti reikalavimus ir skundus, ypač procesu, nustatytu Tarnybos nuostatų 90 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir kol nepasibaigė terminai institucijai atsakyti į pateiktus skundus.
9.
Ombudsmenas kuo anksčiau praneša skundą pateikusiam asmeniui apie veiksmus, kurių jis ėmėsi tirdamas šį skundą.
3
straipsnis
1.
Savo iniciatyva arba remdamasis skundu ombudsmenas atlieka visus tyrimus, kurie, jo manymu, yra reikalingi išaiškinti kiekvieną įtariamą netinkamo administravimo atvejį Bendrijos institucijų ir įstaigų veikloje. Apie tokius veiksmus jis praneša atitinkamai institucijai ar įstaigai, kurios gali jam pateikti naudingų paaiškinimų.
2.
Bendrijos institucijos ir įstaigos privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą informaciją ir suteikti jam galimybę susipažinti su atitinkamomis bylomis. Galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba dokumentais, visų pirma slapto pobūdžio dokumentais, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje, suteikiama, jei laikomasi atitinkamos Bendrijos institucijos ar įstaigos saugumo taisyklių.
Kaip minėta ankstesnėje pastraipoje, įslaptintą informaciją arba dokumentus teikiančios institucijos ar įstaigos informuoja ombudsmeną apie jų slaptumą.
Kad būtų įgyvendintos pirmoje pastraipoje numatytos taisyklės, ombudsmenas su atitinkama institucija ar įstaiga iš anksto susitaria dėl elgesio su įslaptinta informacija arba dokumentais ir kita informacija, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga, sąlygų.
Susijusios institucijos ir įstaigos leidžia susipažinti su tokiais dokumentais, kurie kilę iš valstybės narės ir vadovaujantis įstatymu ar kitu teisės aktu laikomi paslaptimi tik tuomet, jei valstybė narė iš anksto davė sutikimą.
Jos leidžia susipažinti su kitais iš valstybės narės kilusiais dokumentais, pranešusios apie tai atitinkamai valstybei narei.
Abiem atvejais vadovaujantis 4 straipsniu ombudsmenas negali atskleisti tokių dokumentų turinio.
Ombudsmenui paprašius, Bendrijos institucijų ir įstaigų pareigūnai bei kiti tarnautojai privalo liudyti; juos riboja atitinkamos Pareigūnų tarnybos nuostatų taisyklės, ypač pareiga saugoti tarnybinę paslaptį.
3.
Ombudsmenui paprašius, valstybių narių valdžios institucijos privalo per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų jam pateikti bet kokią informaciją, kuri galėtų padėti išaiškinti netinkamo administravimo atvejus Bendrijos institucijų ar įstaigų veikloje, išskyrus atvejus, kai tokiai informacijai taikomi slaptumo įstatymai ar kiti teisės aktai arba nuostatos, draudžiančios ją atskleisti. Tačiau tokiu atveju atitinkama valstybė narė gali leisti ombudsmenui susipažinti su šia informacija, jei jis įsipareigoja jos neatskleisti.
4.
Jei prašoma pagalba nebuvo suteikta, ombudsmenas praneša apie tai Europos Parlamentui, kuris padaro atitinkamus pareiškimus.
5.
Kaip įmanydamas ombudsmenas siekia rasti sprendimą su atitinkama institucija ar įstaiga, kad būtų atsisakyta netinkamo administravimo ir būtų patenkintas skundas.
6.
Ombudsmenas, nustatęs netinkamo administravimo atvejų, praneša apie tai atitinkamai institucijai ar įstaigai, o prireikus pateikia rekomendacijų projektus. Taip informuota institucija ar įstaiga per tris mėnesius pateikia ombudsmenui išsamią nuomonę.
7.
Tuomet ombudsmenas siunčia Europos Parlamentui ir atitinkamai institucijai ar įstaigai ataskaitą. Savo ataskaitoje jis gali pateikti rekomendacijų. Ombudsmenas praneša skundą pateikusiam asmeniui apie tyrimų rezultatus, atitinkamos institucijos ar įstaigos pareikštą nuomonę bei ombudsmeno parengtas rekomendacijas.
8.
Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas pateikia Europos Parlamentui pranešimą apie savo tyrimų rezultatus.
4
straipsnis
1.
Ombudsmenas ir jo personalas, kuriam taikomas Europos bendrijos steigimo sutarties 287 straipsnis, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 194 straipsnis, privalo neatskleisti informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gavo atlikdami tyrimus. Jie visų pirma privalo neatskleisti jokios ombudsmenui suteiktos įslaptintos informacijos arba dokumentų, visų pirma slapto pobūdžio dokumentų, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnyje, arba dokumentus, kuriems taikomi Bendrijos teisės aktai dėl asmens duomenų apsaugos, taip pat informacijos, kuri galėtų pakenkti skundą pateikusiam asmeniui ar bet kuriam kitam susijusiam asmeniui, bet nepažeidžia 2 dalies nuostatų.
2.
Jei atlikdamas tyrimus ombudsmenas sužino apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su baudžiamąja teise, jis nedelsdamas per valstybių narių nuolatines atstovybes prie Europos Bendrijų praneša apie tai kompetentingoms nacionalinės valdžios institucijoms ir, tuos bylos faktus, kurie susiję su jo kompetencija – kompetentingai Bendrijos institucijai, įstaigai ar tarnybai, kuri atsako už kovą su sukčiavimu; prireikus ombudsmenas taip pat praneša tai Bendrijos institucijai ar įstaigai, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar tarnautojas ir kuri gali taikyti Protokolo dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 18 straipsnio antrą dalį. Ombudsmenas taip pat gali pranešti atitinkamai Bendrijos institucijai ar įstaigai apie faktus, kurie atskleidžia jų darbuotojo elgesį drausminiu požiūriu.
4a
straipsnis
Ombudsmenas ir jo personalas nagrinėja prašymus dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, išskyrus 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus prašymus, laikydamiesi Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 numatytų sąlygų ir apribojimų.
5
straipsnis
1.
Jei tai padėtų veiksmingiau atlikti tyrimus ir geriau apsaugoti skundą pateikusių asmenų teises ir interesus, ombudsmenas gali bendradarbiauti su tokio paties tipo valdžios institucijomis bet kurioje valstybėje narėje, jei jis vadovaujasi taikomais nacionalinės teisės aktais. Bet ombudsmenas negali prašyti leisti peržiūrėti dokumentų, su kuriais jis negali susipažinti pagal 3 straipsnį.
2.
Vykdydamas savo funkcijas, kaip nustatyta Europos bendrijos steigimo sutarties 195 straipsnyje ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 107d straipsnyje, ir siekdamas išvengti kitų institucijų ar įstaigų veiklos dubliavimo ombudsmenas gali tokiomis pat sąlygomis bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir įstaigomis, kurios atsako už pagrindinių teisių propagavimą ir apsaugą.
6
straipsnis
1.
Europos Parlamentas skiria ombudsmeną po kiekvienų Europos Parlamento rinkimų visai Parlamento kadencijai. Jis gali būti skiriamas dar vienai kadencijai.
2.
Ombudsmenas parenkamas iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai, turi visas pilietines ir politines teises, užtikrina savo nepriklausomumą ir atitinka reikalavimus, keliamus asmenims, norintiems užimti pareigas aukščiausioje teisminėje institucijoje jo šalyje, arba turi pripažintą kompetenciją ir patirtį atlikti ombudsmeno pareigas.
7
straipsnis
1.
Ombudsmenas baigia eiti savo pareigas pasibaigus kadencijai arba jei atsistatydina ar yra atleidžiamas iš pareigų.
2.
Ombudsmenas toliau eina savo pareigas tol, kol bus paskirtas naujas ombudsmenas, išskyrus atvejį, kai jis atleidžiamas iš pareigų.
3.
Ombudsmenui nustojus eiti pareigas dar prieš baigiantis kadencijai, jį pakeisiantis asmuo paskiriamas per tris mėnesius nuo laisvų ombudsmeno pareigų atsiradimo dienos. Jis paskiriamas likusiam Parlamento kadencijos laikui.
8
straipsnis
Europos Parlamento prašymu Europos Bendrijų Teisingumo Teismas gali ombudsmeną atleisti, jei jis nebeatitinka šioms pareigoms keliamų reikalavimų arba prasikalsta padaręs rimtą nusižengimą.
9
straipsnis
1.
Eidamas savo pareigas, ombudsmenas yra visiškai nepriklausomas, jis vadovaujasi Bendrijų ir Sąjungos piliečių bendraisiais interesais. Eidamas savo pareigas, jis nesiekia gauti ir neklauso jokių bet kurios vyriausybės ar kitos įstaigos nurodymų. Jis privalo susilaikyti nuo bet kokių veiksmų, kurie yra nesuderinami su jo pareigų pobūdžiu.
2.
Pradėdamas eiti savo pareigas ombudsmenas iškilmingai prisiekia Europos Bendrijų Teisingumo Teismui, kad eidamas savo pareigas jis bus visiškai nepriklausomas ir nešališkas ir kad tiek vykdydamas savo pareigas, tiek ir baigęs jas eiti jis gerbs iš jų kylančius įsipareigojimus, ypač savo pareigą elgtis garbingai ir diskretiškai, kai baigęs eiti savo pareigas jis priima pasiūlymus eiti tam tikras kitas pareigas ar priima tam tikras privilegijas.
10
straipsnis
1.
Savo kadencijos metu ombudsmenas negali turėti jokių kitų politinių ar administracinių pareigų ar jokio kito mokamo ar nemokamo darbo.
2.
Ombudsmenui turi būti mokamas toks atlyginimas, priemokos ir pensijos, kokie mokami Europos Bendrijų Teisingumo Teismo teisėjui.
3.
Ombudsmenui ir jo sekretoriato pareigūnams bei tarnautojams taikomi Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų protokolo 12-15 ir 18 straipsniai.
11
straipsnis
1.
Ombudsmenui padeda sekretoriatas. Ombudsmenas skiria sekretoriato vadovą.
2.
Ombudsmeno sekretoriato pareigūnams ir tarnautojams taikomos Europos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikytinos taisyklės ir nuostatos. Pareigūnų ir tarnautojų skaičius nustatomas kasmet, tvirtinant biudžetą.
3.
Europos Bendrijų ir valstybių narių tarnautojai, paskirti į ombudsmeno sekretoriatą, perkeliami tarnybos interesais, jiems užtikrinama teisė automatiškai grįžti į tą instituciją, kurioje jie dirbo anksčiau.
4.
Klausimų, susijusių su jo personalu, atžvilgiu ombudsmenas turi tokį pat statusą kaip ir institucijos, kaip apibrėžta Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų 1 straipsnyje.
12
straipsnis
Išbrauktas
13
straipsnis
Ombudsmeno būstinė yra Europos Parlamente.
14
straipsnis
Ombudsmenas priima šio sprendimo įgyvendinimo nuostatas.
15
straipsnis
Pirmasis ombudsmenas, kuris turi būti paskirtas įsigaliojus Europos Sąjungos sutarčiai, paskiriamas likusiam Parlamento kadencijos laikui.
16
straipsnis
Išbrauktas
17
straipsnis
Šis sprendimas skelbiamas
Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
. Jis įsigalioja jo paskelbimo dieną.
B.
Europos ombudsmeno sprendimas, kuriuo priimamos įgyvendinimo nuostatos
Priimtas 2002 m. liepos 8 dieną ir iš dalies pakeistas 2004 m. balandžio 5 d. ombudsmeno sprendimu.
1
straipsnis
Apibrėžimai
Šiose įgyvendinimo nuostatose:
a)
„atitinkama institucija“ reiškia Bendrijos instituciją ar įstaigą, esančią skundo arba tyrimo savo iniciatyva objektu;
b)
„Statutas“ reiškia taisykles ir bendrąsias sąlygas, reglamentuojančias ombudsmeno pareigų vykdymą;
c)
kalbant apie dokumentus ir informaciją, „slaptas“ reiškia „negali būti atskleistas“.
2
straipsnis
Skundų priėmimas
2.1.
Gavus skundus, jie yra identifikuojami, registruojami ir numeruojami.
2.2.
Skundo gavimo patvirtinimas yra siunčiamas skundo pareiškėjui, pažymint skundo registracijos numerį ir nurodant bylą nagrinėjantį teisininką.
2.3.
Peticijos pateikėjo sutikimu, Europos Parlamento ombudsmenui perduota peticija yra nagrinėjama kaip skundas.
2.4.
Tam tikrais atvejais, skundo pareiškėjui sutikus, ombudsmenas gali perduoti skundą Europos Parlamentui nagrinėti kaip peticiją.
2.5.
Tam tikrais atvejais, skundo pareiškėjo sutikimu, ombudsmenas gali perduoti skundą kitai kompetentingai institucijai.
3
straipsnis
Skundų priimtinumas
3.1.
Remiantis kriterijais, numatytais Sutartyje ir Statute, ombudsmenas nustato, ar skundas atitinka jo kompetenciją ir, jei atitinka, ar skundas yra priimtinas. Jis gali paprašyti, kad skundo pareiškėjas pateiktų išsamesnę informaciją arba dokumentus prieš priimdamas sprendimą.
3.2.
Jei skundas neatitinka jo kompetencijos arba jei jis nėra priimtinas, ombudsmenas baigia bylą dėl skundo. Jis praneša skundo pareiškėjui apie savo sprendimą bei jo priėmimo motyvus. Ombudsmenas gali pasiūlyti skundo pareiškėjui kreiptis į kitą instituciją.
4
straipsnis
Priimtinų skundų tyrimas
4.1.
Ombudsmenas nusprendžia, ar yra pakankamai priežasčių, kad būtų galima pradėti tyrimą dėl priimtinų skundų.
4.2.
Jei jis neranda pakankamai priežasčių tokiam tyrimui pagrįsti, ombudsmenas baigia bylą dėl skundo ir apie tai praneša skundo pareiškėjui. Ombudsmenas taip pat gali informuoti atitinkamą instituciją.
4.3.
Jei ombudsmenas randa pakankamai priežasčių tokiam tyrimui pagrįsti, jis apie tai praneša skundo pareiškėjui ir atitinkamai institucijai. Jis perduoda skundo kopiją atitinkamai institucijai ir prašo ją pateikti savo nuomonę per tam tikrą nurodytą laikotarpį, kuris paprastai būna ne ilgesnis kaip trys mėnesiai. Atitinkamai institucijai perduotame prašyme gali būti atkreiptas dėmesys į tam tikrus skundo aspektus ar tam tikrus klausimus, dėl kurių turėtų būti pateikta jos nuomonė.
4.4.
Nuomonėje nepateikiama jokios informacijos ar dokumentų, kurie, atitinkamos institucijos manymu, yra slapti.
4.5.
Atitinkama institucija gali reikalauti, kad tam tikra jos nuomonėje pateikta informacija būtų atskleista tik skundo pareiškėjui. Ji aiškiai nurodo, kokia tai informacija ir nurodo tokio savo prašymo priežastį (priežastis).
4.6.
Ombudsmenas persiunčia atitinkamos institucijos nuomonę skundo pareiškėjui. Skundo pareiškėjas turi galimybę pateikti savo pastabas ombudsmenui per tam tikrą laikotarpį, kuris paprastai būna ne ilgesnis kaip mėnuo.
4.7.
Jei ombudsmenas mano esant tikslinga, jis vykdo tolesnį tyrimą. 4.3 - 4.6 punktai taikomi vykdant tolesnį tyrimą, išskyrus tai, kad atitinkamai institucijai skirtas laikotarpis, per kurį ji gali pateikti atsakymą, paprastai yra vienas mėnuo.
4.8.
Jei ombudsmenas mano esant tikslinga, jis gali taikyti supaprastintą procedūrą, siekdamas sprendimą priimti greitai.
4.9.
Atlikęs savo tyrimą ombudsmenas baigia bylą pateikdamas motyvuotą sprendimą ir apie tai informuoja skundo pareiškėją ir atitinkamą instituciją.
5
straipsnis
Tyrimo įgaliojimai
5.1.
Remiantis Statute numatytomis sąlygomis, ombudsmenas iš Bendrijos institucijų ar įstaigų bei valstybių narių institucijų gali pareikalauti per atitinkamą laikotarpį pateikti informaciją ar dokumentus tyrimo tikslams. Jos turi aiškiai nurodyti, kokia informacija ar dokumentai yra laikomi slaptais.
5.2.
Ombudsmenas gali peržiūrėti atitinkamos institucijos bylą. Atitinkama institucija aiškiai įvardija visus bylos dokumentus, kuriuos ji laiko slaptais. Ombudsmenas gali padaryti visos bylos arba atskirų dokumentų, esančių byloje, kopijas. Ombudsmenas praneša skundo pareiškėjui apie atliktą patikrinimą.
5.3.
Remiantis Statute nurodytomis sąlygomis, ombudsmenas gali pareikalauti pareigūnų ar kitų Bendrijos institucijų ar įstaigų darbuotojų duoti parodymus. Ombudsmenas gali nuspręsti, kad asmuo parodymus duotų konfidencialiai.
5.4.
Ombudsmenas gali pareikalauti Bendrijos institucijų ir įstaigų leisti jam atlikti tikrinimus vietoje.
5.5.
Ombudsmenas gali pavesti atlikti tokius tyrimus ar parengti ekspertų ataskaitas, kurios, jo nuomone, padės atlikti tyrimą.
6
straipsnis
Draugiški sprendimai
6.1.
Jei ombudsmenas nustato netinkamo administravimo atvejį, jis kaip galima geriau bendradarbiauja su atitinkama institucija ir ieško draugiško sprendimo dėl netinkamo administravimo atvejo pašalinimo bei skundo patenkinimo.
6.2.
Jei ombudsmenas mano, jog toks bendradarbiavimas vyko sėkmingai, jis baigia bylą, pateikdamas motyvuotą sprendimą. Apie sprendimą jis praneša skundo pareiškėjui ir atitinkamai institucijai.
6.3.
Jei ombudsmenas mano, jog draugiškas sprendimas nėra įmanomas, ar jog draugiško sprendimo nepavyko rasti, jis arba baigia bylą, pateikdamas motyvuotą sprendimą, kuriame gali būti pareikštos kritinės pastabos, arba pateikia pranešimą su rekomendacijų projektu.
7
straipsnis
Kritinės pastabos
7.1.
Ombudsmenas pateikia kritinę pastabą, jei jis mano, jog:
a)
atitinkamai institucijai nebeįmanoma ištaisyti netinkamo administravimo atvejo ir
b)
netinkamo administravimo atvejis neturi visuotinės reikšmės.
7.2.
Kai ombudsmenas užbaigia bylą pareikšdamas kritinę pastabą, jis apie tai praneša skundo pareiškėjui ir atitinkamai institucijai.
8
straipsnis
Pranešimai ir rekomendacijos
8.1.
Ombudsmenas atitinkamai institucijai pateikia pranešimą su rekomendacijų projektu, jei jis mano, jog:
a)
atitinkama institucija gali panaikinti netinkamo administravimo atvejį arba
b)
netinkamo administravimo atvejis turi visuotinę reikšmę.
8.2.
Ombudsmenas siunčia savo pranešimo kopiją ir rekomendacijų projektą atitinkamai institucijai bei skundo pareiškėjui.
8.3.
Atitinkama institucija per tris mėnesius atsiunčia ombudsmenui savo išsamią nuomonę. Išsamioje nuomonėje gali būti išreikštas sutikimas su ombudsmeno sprendimu bei aprašytos priemonės, reikalingos rekomendacijų projekto nuostatoms įgyvendinti.
8.4.
Jei ombudsmenas nemano, jog išsami nuomonė yra priimtina, jis gali pateikti specialų pranešimą dėl netinkamo administravimo atvejo Europos Parlamentui. Pranešime gali būti numatytos ir rekomendacijos. Ombudsmenas siunčia pranešimo kopijas atitinkamai institucijai bei skundo pareiškėjui.
9
straipsnis
Tyrimai savo iniciatyva
9.1.
Ombudsmenas gali nuspręsti pradėti tyrimą savo iniciatyva.
9.2.
Ombudsmeno tyrimo, vykdomo savo iniciatyva, įgaliojimai yra tokie pat, kaip ir tyrimo, pradėto asmeniui pateikus skundą.
9.3.
Procedūros, atliekamos tyrimuose asmeniui pateikus skundą yra taip pat analogiškos tyrimui, pradėtam ombudsmeno iniciatyva.
10
straipsnis
Procedūriniai klausimai
10.1.
Skundo pareiškėjo prašymu, ombudsmenas jo skundą laiko slaptu. Ombudsmenas gali ir savo iniciatyva priskirti skundą slaptiems dokumentams, jei jis mano, kad būtina apsaugoti skundo pareiškėjo ar trečiosios šalies interesus.
10.2.
Jei ombudsmenas mano esant tikslinga, jis gali imtis priemonių, užtikrinančių, kad skundas būtų nagrinėjamas pirmumo tvarka.
10.3.
Jei dėl ombudsmeno atliekamo tyrimo klausimų pradedamas teismo procesas, ombudsmenas baigia bylą. Tyrimų rezultatai, gauti iki to laiko, toliau nebenaudojami ir archyvuojami.
10.4.
Ombudsmenas praneša atitinkamoms nacionalinėms institucijoms ir, jei būtina, Bendrijos institucijoms ar įstaigoms apie kriminalinius nusikaltimus, atskleistus jo tyrimo metu. Ombudsmenas taip pat gali pranešti Bendrijos institucijoms ar įstaigoms apie faktus, kurie, jo nuomone, galėti pagrįsti drausminių procedūrų taikymą.
11
straipsnis
Pranešimai Europos Parlamentui
11.1.
Ombudsmenas pateikia Europos Parlamentui metinį savo veiklos pranešimą su tyrimų rezultatais.
11.2.
Kartu su specialiais pranešimais, numatytais 8.4 straipsnyje, ombudsmenas taip pat gali Europos Parlamentui pateikti kitus specialius pranešimus, kurie, jo manymu, būtini tinkamam jo pareigų, numatytų Sutartyse ir Statute, vykdymui.
11.3.
Metiniame ir specialiuose ombudsmeno pranešimuose gali būti pateiktos rekomendacijos, jo manymu, būtinos tinkamam jo pareigų, numatytų Sutartyse ir Statute, vykdymui.
12
straipsnis
Bendradarbiavimas su ombudsmenais ir kitomis panašaus pobūdžio institucijomis valstybėse narėse
Ombudsmenas gali bendradarbiauti su kitais ombudsmenais ir panašaus pobūdžio institucijomis valstybėse narėse, siekdamas sustiprinti ombudsmeno ir valstybių narių ombudsmenų ar panašaus pobūdžio institucijų tyrimų veiksmingumą bei norėdamas užtikrinti kuo efektyvesnes teisių ir interesų, numatytų pagal Europos Sąjungos ir Europos bendrijos teisę, apsaugą.
13
straipsnis
Skundo pareiškėjo teisė susipažinti su byla
13.1.
Skundo pareiškėjas turi teisę pamatyti ombudsmeno bylą dėl jo ar jos skundo, kaip numatyta 13.3 straipsnyje.
13.2.
Skundo pareiškėjas turi teisę vietoje susipažinti su byla. Jis ar ji gali pareikalauti ombudsmeno pateikti visos bylos kopiją arba tam tikrų bylos dokumentų kopijas.
13.3
Skundo pareiškėjas neturi teisės susipažinti su:
a)
remiantis anksčiau minėtais 5.1 ar 5.2 punktais gauta informacija ar dokumentais, kai ombudsmenui buvo nurodyta, kad jie yra slapti;
b)
konfidencialiai duotais parodymais, kaip numatyta anksčiau minėtame 5.3 punkte.
14
straipsnis
Visuomenės galimybė susipažinti su dokumentais, esančiais ombudsmeno žinioje
14.1.
Visuomenė turi teisę susipažinti su ombudsmeno žinioje esančiais dokumentais, kurie nesusiję su tyrimais, nepažeidžiant sąlygų ir apribojimų, išdėstytų Reglamente Nr. 1049/2001
2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145 , 2001 05 31, p. 43).
dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais.
14.2.
Visuomenė gali reikalauti susipažinti su ombudsmeno turimais ir su tyrimu susijusiais dokumentais, jei skundo pareiškėjo ar ombudsmeno prašymu nebuvo nurodyta, kad skundas yra slaptas remiantis anksčiau minėtu 10.1 punktu. Tokia galimybė nesuteikiama, kai norima susipažinti su:
a)
informacija ar dokumentais, gauta remiantis pirmiau nurodytu 5.1 ar 5.2 punktu, kai ombudsmenui jie buvo įvardyti kaip slapti;
b)
konfidencialiai duotais parodymais, kaip numatyta anksčiau minėtame 5.3 punkte.
c)
ta nuomonės informacija ir tais atsakymais į visus tolimesnius tyrimus, su kuriais, remiantis anksčiau minėtu 4.5 punktu institucija leido susipažinti tik skundo pareiškėjui. Paraiškos pateikėjui bus nurodyta atitinkamos institucijos pateikto tokio prašymo priežastis (priežastys).
d)
dokumentu, kurio atskleidimas galėtų pakenkti vykdomam tyrimui.
14.3.
Prašymai susipažinti su dokumentais pateikiami raštu (laiško, faksimilinio ryšio arba elektroninio pašto būdu) ir pakankamai tiksliai, kad būtų galima nustatyti kokio dokumento reikia.
14.4.
Galimybė susipažinti su dokumentais suteikiama vietoje arba pateikiant kopiją. Ombudsmenas gali nustatyti pagrįstą mokestį už kopijas. Visų įkainių apskaičiavimo metodas turi būti paaiškinamas.
14.5.
Sprendimai dėl prašymų susipažinti su kitais dokumentais priimami per penkiolika darbo dienų nuo prašymo gavimo dienos. Išskirtiniais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas dar 15 darbo dienų; apie pratęstą laikotarpį skundo pareiškėjui pranešama iš anksto ir išsamiai nurodomos priežastys.
14.6.
Jei prašymas susipažinti su dokumentu yra iš dalies ar visiškai atmestas, nurodomos šio sprendimo priežastys.
15
straipsnis
Kalbos
15.1.
Skundas gali būti pateiktas ombudsmenui bet kuria iš Sutartyje numatytų kalbų. Ombudsmenas nėra įpareigotas tirti skundus, pateiktus kitomis kalbomis.
15.2.
Ombudsmenas savo veikloje naudoja vieną iš Sutartyje numatytų kalbų; nagrinėjant skundą naudojama ta kalba, kuria jis parašytas.
15.3.
Ombudsmenas nusprendžia kurie dokumentai turi būti surašyti jo darbo kalba.
16
straipsnis
Pranešimų paskelbimas
16.1.
Europos ombudsmenas Oficialiajame leidinyje skelbia pranešimus apie metinių ir specialių pranešimų priėmimą, pranešdamas kaip visuomenė gali susipažinti su visais dokumentų tekstais.
16.2.
Visi ombudsmeno pranešimai ar jo sprendimų santraukos, susijusiosios su slaptais skundais, yra skelbiami taip, kad nebūtų įmanoma nustatyti skundo pareiškėjo.
17
straipsnis
Įsigaliojimas
17.1.
1997 m. spalio 16 dieną priimtos įgyvendinimo nuostatos yra panaikinamos.
17.2.
Šis sprendimas įsigalioja 2003 m. sausio 1 dieną.
17.3.
Europos Parlamento pirmininkui pranešama apie šito sprendimo priėmimą. Pranešimas taip pat skelbiamas Oficialiajame leidinyje.
XII
PRIEDAS
Bendrijos interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kurios kitos neteisėtos veiklos prevencija
Europos Parlamento sprendimas dėl vidaus tyrimų, susijusių su Bendrijos interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ir bet kurios kitos neteisėtos veiklos prevencija, nuostatų ir sąlygų
Priimtas 1999 m. lapkričio 18 d.
Europos Parlamentas,
atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 199 straipsnį,
atsižvelgdamas į Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 25 straipsnį,
atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 112 straipsnį,
atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisykles, ypač į jo 186 straipsnio c punktą
Dabar 215 straipsnio c punktas.
,
kadangi:
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999
OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999
OL L 136, 1999 5 31, p. 8.
dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų nustato, kad Tarnyba turi teisę inicijuoti ir atlikti administracinius tyrimus EB sutartimi ar Euratomo sutartimi arba jomis remiantis įsteigtose institucijose, įstaigose, tarnybose ir agentūrose;
Europos kovos su sukčiavimu tarnybos pareiga, kaip nustatė Komisija, neapsiriboja finansinių interesų apsauga, o apima visų rūšių veiklą, susijusią su būtinumu saugoti Bendrijos interesus nuo netinkamo elgesio, už kurį numatyta administracinė arba baudžiamoji atsakomybė;
kovos su sukčiavimu sritis turėtų būti plečiama, ir jos veiksmingumas didinamas panaudojant turimą patirtį administracinių tyrimų srityje;
todėl, remdamosi savo administraciniu savarankiškumu, visos institucijos, įstaigos, tarnybos ir agentūros turėtų patikėti Tarnybai užduotį atlikti vidaus administracinius tyrimus siekiant išaiškinti rimtas su profesinių pareigų atlikimu susijusias situacijas, kurios gali būti vertinamos kaip Bendrijos pareigūnų ir tarnautojų pareigų nevykdymas, kaip nurodyta Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų (toliau Tarnybos nuostatai) 11 straipsnyje, 12 straipsnio antroje ir trečioje pastraipoje, 13, 14, 16 straipsniuose ir 17 straipsnio pirmoje pastraipoje, kenkiantis tų Bendrijų interesams, už kurį numatyta administracinė ar, atitinkamais atvejais, baudžiamoji atsakomybė, arba kaip rimtas nusižengimas, kaip nurodyta Tarnybos nuostatų 22 straipsnyje, arba kaip Parlamento narių ar darbuotojų, kuriems netaikomi Tarnybos nuostatai, analogiškų pareigų nevykdymas;
tokie tyrimai turėtų būti atliekami griežtai laikantis Europos Bendrijų steigimo sutarčių, ypač Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų, jas įgyvendinančių tekstų ir Tarnybos nuostatų atitinkamų nuostatų;
tokie tyrimai turėtų būti atliekami lygiavertėmis sąlygomis visose Bendrijos institucijose, įstaigose, tarnybose ir agentūrose; šios užduoties skyrimas Tarnybai neturėtų menkinti pačių institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų atsakomybės ir jokiu būdu neturėtų mažinti atitinkamų asmenų teisinės apsaugos;
kol bus iš dalies pakeisti Tarnybos nuostatai, turėtų būti nustatytos praktinės priemonės, numatančios, kaip institucijų ir įstaigų nariai, tarnybų ir agentūrų vadovai bei institucijų, įstaigų, tarnybų ir agentūrų pareigūnai ir tarnautojai turėtų bendradarbiauti, kad vidaus tyrimai vyktų sklandžiai,
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
1
straipsnis
Pareiga padėti Tarnybai
Europos Parlamento generalinis sekretorius, tarnybos bei kiekvienas vadovas, pareigūnas ar tarnautojas turi bendradarbiauti su Tarnybos agentais ir teikti bet kurią tyrimui reikalingą pagalbą. Tuo tikslu Tarnybos agentams jie teikia visą naudingą informaciją ir paaiškinimus.
Nepažeisdami Europos Bendrijų steigimo sutarčių, konkrečiai Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų, ir jas įgyvendinančių tekstų atitinkamų nuostatų, nariai visokeriopai bendradarbiauja su Tarnyba.
2
straipsnis
Pareiga teikti informaciją
Kiekvienas Europos Parlamento pareigūnas ar tarnautojas, sužinojęs apie įrodymus, kuriais remiantis galima daryti prielaidą apie galimus Bendrijų interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ar bet kurios kitos neteisėtos veiklos atvejus, arba apie rimtas su profesinių pareigų atlikimu susijusias situacijas, kurios gali būti vertinamos kaip Bendrijų pareigūnų ir tarnautojų prievolių nevykdymas, dėl kurio gali tekti atsakyti administracine tvarka arba prireikus pagal baudžiamuosius įstatymus, arba apie narių, vadovų ar personalo narių, kuriems netaikomi Personalo nuostatai, analogiškų prievolių nevykdymą, turi nedelsdamas pranešti savo tarnybos vadovui ar generaliniam direktoriui, arba, jei jis mano, kad tikslinga, generaliniam sekretoriui arba tiesiogiai Tarnybai.
Europos Parlamento pirmininkas, generalinis sekretorius, generaliniai direktoriai ir tarnybos vadovai nedelsdami perduoda Tarnybai visus jiems žinomus įrodymus, kuriais remiantis galima daryti prielaidą apie pirmojoje pastraipoje minėtus pažeidimus.
Dėl to, kad jie pranešė pirmojoje ir antrojoje pastraipose nurodytą informaciją, Europos Parlamento vadovai, pareigūnai ar tarnautojai jokiu būdu neturi būti šališkai traktuojami ar diskriminuojami.
Nariai, sužinoję apie pirmojoje pastraipoje minėtas aplinkybes, praneša Europos Parlamento pirmininkui arba, jei jie mano, kad tikslinga, tiesiogiai Tarnybai.
Šis straipsnis taikomas, nepažeidžiant teisės aktuose ar Europos Parlamento reglamente numatytų konfidencialumo reikalavimų.
3
straipsnis
Saugumo tarnybos pagalba
Tarnybos direktoriaus prašymu Europos Parlamento saugumo tarnyba padeda Tarnybai tinkamai atlikti tyrimus.
4
straipsnis
Imunitetas ir teisė atsisakyti liudyti
Taisyklės, reglamentuojančios narių parlamentinį imunitetą ir jų teisę atsisakyti liudyti, nesikeičia.
5
straipsnis
Suinteresuoto asmens informavimas
Tais atvejais, kai iškyla nario, pareigūno ar tarnautojo galimas dalyvavimas, suinteresuotas asmuo nedelsiant informuojamas, jeigu tai nekelia pavojaus tyrimui. Visais atvejais išvados, kuriose baigus tyrimą įvardijamas kuris nors Parlamento narys, vadovas, pareigūnas ar tarnautojas, negali būti daromos nesuteikus suinteresuotam asmeniui galimybės pareikšti savo nuomonę apie su juo susijusias aplinkybes.
Tais atvejais, kai tyrimo tikslais būtina išlaikyti visišką slaptumą ir reikia laikytis nacionalinės teismo institucijos kompetencijai priklausančios tyrimo tvarkos, pareigos kviesti Parlamento narį, vadovą, pareigūną ar tarnautoją, kad jis galėtų pareikšti savo nuomonę, atlikimas gali būti atidėtas Pirmininko arba generalinio sekretoriaus atitinkamu sutikimu.
6
straipsnis
Informavimas baigus tyrimą nesiimant jokių tolesnių veiksmų
Jei, atlikus vidaus tyrimą, nariui, vadovui, pareigūnui ar tarnautojui, prieš kurį buvo padaryti pareiškimai, negali būti keliama jokia byla, jam skirtas vidaus tyrimas baigiamas, nesiimant jokių tolesnių veiksmų, Tarnybos direktoriaus sprendimu, o šis apie tai raštu informuoja suinteresuotą asmenį.
7
straipsnis
Imuniteto atšaukimas
Bet kuris nacionalinės policijos ar teismo institucijos prašymas dėl Europos Parlamento vadovo, pareigūno ar tarnautojo imuniteto teismo procesinių veiksmų atžvilgiu atšaukimo ryšium su galimais sukčiavimo, korupcijos ar bet kurios kitos neteisėtos veiklos atvejais, perduodamas Tarnybos direktoriui jo nuomonei gauti. Jei imuniteto atšaukimo prašymas yra susijęs su Parlamento nariu, informuojama Tarnyba.
8
straipsnis
Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo Europos Parlamente dieną.
XIII
PRIEDAS
Europos Parlamento ir Komisijos susitarimas dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, iš dalies pakeisto Sprendimu 2006/512/EB, įgyvendinimo taisyklių
Europos Parlamento informavimas
1.
Pagal Sprendimo 1999/468/EB
OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).
7 straipsnio 3 dalį Komisija reguliariai informuoja Europos Parlamentą apie komitetų
Šiame susitarime „komitetas“ reiškia komitetus, kurie buvo sudaryti pagal Sprendimą 1999/468/EB, jei aiškiai nenurodomas kitas komitetas.
darbą laikydamasi tvarkos, užtikrinančios informacijos perdavimo sistemos skaidrumą ir veiksmingumą bei perduotos informacijos ir skirtingų procedūros etapų nustatymą. Tuo tikslu Parlamentas tuo pat metu ir tomis pačiomis sąlygomis kaip ir komitetų nariai gauna komitetų posėdžių darbotvarkių projektus, tiems komitetams pateiktų Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka priimtų pagrindinių teisės aktų įgyvendinimo priemonių projektus, balsavimo rezultatus, posėdžių protokolų santraukas bei institucijų, kurioms priklauso valstybių narių paskirti joms atstovauti asmenys, sąrašus.
Registras
2.
Komisija sukurs visų Europos Parlamentui perduotų dokumentų registrą
Siektina registro sudarymo data yra 2008 m. kovo 31 d.
. Europos Parlamentas turės tiesioginę prieigą prie šio registro. Pagal Sprendimo 1999/468/EB
OL C 171, 2006 7 22, p. 21.
7 straipsnio 5 dalį visų Europos Parlamentui perduotų dokumentų nuorodos skelbiamos viešai.
3.
Remiantis Komisijos pareiškime dėl Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnio 3 dalies nustatytais įsipareigojimais ir tinkamai pasirengus techniškai, pasinaudojant 2 punkte numatytu registru bus galima visų pirma:
-
aiškiai nustatyti su ta pačia procedūra susijusius dokumentus, kuriuose numatyti bet kokie įgyvendinimo priemonės pakeitimai kiekvienu procedūros etapu;
-
nustatyti procedūros etapą ir grafiką;
-
aiškiai atskirti Parlamento tuo pat metu kaip ir atsakingo komiteto narių gautą priemonių projektą, remiantis teise gauti informaciją, nuo galutinio Parlamentui perduodamo projekto, sudaryto po to, kai buvo pateikta komiteto nuomonė;
-
aiškiai nustatyti bet kokius dokumentų, jau pateiktų Europos Parlamentui, pakeitimus.
4.
Jei pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, prasidėsiančiam nuo šio susitarimo įsigaliojimo dienos, Europos Parlamentas ir Komisija nusprendžia, kad sistema parengta ir veikia patenkinamai, dokumentai Europos Parlamentui perduodami elektroniniu būdu pateikiant nuorodą į 2 punkte numatytą registrą. Šis sprendimas priimamas abiejų institucijų pirmininkams pasikeičiant laiškais. Pereinamuoju laikotarpiu dokumentai Europos Parlamentui bus perduodami kaip elektroninio laiško priedas.
5.
Be to, Komisija sutinka atsakingo Parlamento komiteto prašymu siųsti Europos Parlamentui susipažinti konkrečius priemonių, įgyvendinančių pagrindinius teisės aktus, kurie, nors ir nepriimti laikantis Sutarties 251 straipsnyje numatytos tvarkos, yra ypač svarbūs Europos Parlamentui, projektus. Šios priemonės turi būti įtrauktos į 2 punkte numatytą registrą ir Europos Parlamentas turi būti informuotas apie tai.
6.
Be 1 punkte numatytų protokolų santraukų, Europos Parlamentas gali prašyti leisti susipažinti su komitetų posėdžių protokolais
Žr. Europos Bendrijų Pirmos instancijos teismo 1999 m. liepos 19 d. sprendimą Rothmans prieš Komisiją (T-188/97, 1999 m. Rink. p. II-2463).
. Komisija išnagrinės kiekvieną prašymą atskirai vadovaudamasi konfidencialumo taisyklėmis, numatytomis Pagrindų susitarimo dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių
OL C 117 E, 2006 5 18, p. 123.
1 priede.
Konfidencialūs dokumentai
7.
Konfidencialūs dokumentai bus tvarkomi vadovaujantis vidaus administravimo procedūromis, kurias kiekviena institucija parengia siekdama suteikti visas reikalingas garantijas.
Europos Parlamento rezoliucijos, remiantis Sprendimo 1999/468/EB 8 straipsniu
8.
Remiantis Sprendimo 1999/468/EB 8 straipsniu Europos Parlamentas rezoliucijoje, kurioje išdėsto savo motyvus, gali nurodyti, kad pagrindinio teisės akto, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje numatytos tvarkos, įgyvendinimo priemonių projektas viršija tame pagrindiniame teisės akte nustatytus įgyvendinimo įgaliojimus.
9.
Europos Parlamentas tokias rezoliucijas priima vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklėmis; tam jis turi turėti vieno mėnesio laikotarpį skaičiuojant nuo tos dienos, kai jis gavo galutinį įgyvendinimo priemonių projektą tomis kalbomis, kuriomis jis buvo pateiktas atitinkamo komiteto nariams.
10.
Europos Parlamentas ir Komisija sutaria, kad reikia nustatyti nuolatos taikomą trumpesnį terminą kai kurioms skubioms įgyvendinimo priemonėms, dėl kurių sprendimas siekiant patikimo valdymo turi būti priimtas per trumpesnį laikotarpį. Tai visų pirma taikytina kai kurioms priemonėms, susijusioms su išorės veiksmais, įskaitant humanitarinę ir skubią pagalbą, su sveikatos apsauga ir saugumo užtikrinimu, su transporto saugumu ir sauga ir viešųjų pirkimų taisyklių taikymo išimtimis. Komisijos nario ir atsakingo Parlamento komiteto pirmininko susitarimu nustatomos priemonių, kurioms tai taikoma, rūšys ir taikomi terminai. Šį susitarimą abi pusės gali atšaukti bet kuriuo metu.
11.
Nepažeidžiant 10 punkto nuostatų, skubiais atvejais ir patvirtinant priemones, susijusias su kasdieniniais administraciniais klausimais, ir (arba) tas priemones, kurių galiojimo laikas ribotas, bus nustatomas trumpesnis terminas. Šis terminas gali būti itin trumpas ypač skubiais atvejais, visų pirma susijusiais su visuomenės sveikata. Atsakingas Komisijos narys turi nustatyti atitinkamą terminą ir jį pagrįsti. Tokiu atveju Europos Parlamentas gali taikyti procedūrą, pagal kurią taikyti Sprendimo 1999/468/EB 8 straipsnį pavedama atsakingam Parlamento komitetui, kuris per atitinkamą terminą gali pateikti atsakymą Komisijai.
12.
Kai tik Komisijos tarnybos nustato, kad priemonių, numatytų 10 ir 11 punktuose, projektus gali reikėti perduoti komitetui, jos neoficialiai įspėja už tai atsakingo Parlamento komiteto (komitetų) sekretoriatą (-us). Kai tik pradiniai priemonių projektai bus perduoti komiteto nariams, Komisijos tarnybos informuos Parlamento komiteto (komitetų) sekretoriatą (-us), kad šios priemonės skubios ir apie terminus, kurie bus taikomi, kai bus pateiktas galutinis projektas.
13.
Atsižvelgdamas į 8 punkte nurodytą Europos Parlamento priimtą rezoliuciją arba į 11 punkte nurodytą atsakymą, atsakingas Komisijos narys turi informuoti Europos Parlamentą arba, prireikus, atsakingą Parlamento komitetą apie veiksmus, kurių Komisija ketina imtis.
14.
10–13 punktuose numatyta informacija bus įtraukiama į registrą.
Reguliavimo procedūra su tikrinimu
15.
Kai taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, po balsavimo komitete Komisija informuoja Europos Parlamentą apie taikomus terminus. Remiantis 16 punktu šie terminai pradedami skaičiuoti tik nuo tos datos, kai Europos Parlamentas gavo projekto variantus visomis kalbomis.
16.
Kai taikomi trumpesni terminai (Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 5 dalies b punktas) ir skubos atvejais (Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 6 dalis), terminai skaičiuojami nuo tos datos, kai Europos Parlamentas gavo galutinį įgyvendinimo priemonių projektą tomis kalbomis, kuriomis jis buvo pateiktas komiteto nariams, jei Parlamento komiteto pirmininkas neprieštarauja. Bet kokiu atveju Komisija stengsis Europos Parlamentui kuo greičiau perduoti projekto variantus visomis kalbomis. Kai tik Komisijos tarnybos nustato, kad 5a straipsnio 5 dalies b punkte arba 6 dalyje numatytus priemonių projektus gali reikėti perduoti komitetui, jos neoficialiai įspėja už tai atsakingą Parlamento komiteto (komitetų) sekretoriatą (-us).
Finansinės paslaugos
17.
Pagal pareiškimą dėl Sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnio 3 dalies, finansinių paslaugų srityje Komisija įsipareigoja:
-
užtikrinti, kad komiteto posėdžiui pirmininkaujantis Komisijos pareigūnas po kiekvieno posėdžio Europos Parlamentą jo prašymu informuotų apie visas diskusijas dėl šiam komitetui pateiktų įgyvendinimo priemonių projektų;
-
žodžiu arba raštu atsakyti į visus klausimus dėl diskusijų dėl komitetui pateiktų įgyvendinimo priemonių projektų.
Be to, Komisija užtikrins, kad įsipareigojimų, kurie buvo pareikšti 2002 m. vasario 5 d. Parlamento plenarinio posėdžio metu
OL C 284 E, 2002 11 21, p. 19.
ir iš naujo patvirtinti 2004 m. kovo 31 d. plenariniame posėdyje
OL C 103 E, 2004 4 29, p. 446 ir Parlamento 2004 m. kovo 31 d. plenarinio posėdžio stenograma, punktas „Balsavimas“.
ir tų, kurie nurodyti 2001 m. spalio 2 d. Komisijos nario F. Bolkensteino laiško
OL C 284 E, 2002 11 21, p. 83.
Europos Parlamento ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pirmininkui 1–7 punktuose, būtų laikomasi visame finansinių paslaugų sektoriuje (įskaitant vertybinius popierius, bankus, draudimą, pensijas ir apskaitą).
Parlamento darbo tvarkaraštis
18.
Išskyrus atvejus, kai taikomas trumpesnis terminas, ir skubos atvejus, Komisija, perduodama įgyvendinimo priemonių projektą pagal šį susitarimą, atsižvelgs į Europos Parlamento darbo pertraukas (žiemos, vasaros ir Europos rinkimų), siekdama užtikrinti, kad Parlamentas galėtų įgyvendinti savo prerogatyvas per Sprendime 1999/468/EB ir šiame susitarime nustatytus terminus.
Europos Parlamento ir Komisijos bendradarbiavimas
19.
Abi institucijos patvirtina savo pasirengimą padėti viena kitai siekdamos užtikrinti visapusišką bendradarbiavimą sprendžiant specialių įgyvendinimo priemonių klausimą. Šiuo tikslu administraciniu lygiu nustatomi atitinkami kontaktai.
Ankstesni susitarimai
20.
2000 m. Europos Parlamento ir Komisijos susitarimas dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB
OL L 256, 2000 10 10, p. 19.
įgyvendinimo tvarkos pakeičiamas. Europos Parlamentas ir Komisija mano, kad 1988 m. Plumb ir Delors susitarimas, 1996 m. Samland ir Williamson susitarimas ir 1994 m.
modus vivend
i
OL C 102, 1996 4 4, p. 1.
, kiek jie yra susiję su šiomis institucijomis, yra neveiksmingi ir todėl joms netaikomi.
XIV
PRIEDAS
Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių
OL L 304, 2010 11 20, p. 47.
Europos Parlamentas
2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento sprendimas.
ir Europos Komisija (toliau – dvi institucijos),
atsižvelgdami į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartį), Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 295 straipsnį, ir Europos atominės energijos steigimo sutartį (toliau – Sutartys),
atsižvelgdami į tarpinstitucinius susitarimus ir tekstus, reglamentuojančius dviejų institucijų santykius,
atsižvelgdami į Parlamento darbo tvarkos taisykles
OL L 44, 2005 2 15, p. 1.
ir ypač į jų 105, 106 ir 127 straipsnius ir į jų VIII ir XIV priedus,
atsižvelgdami į patvirtintas politines gaires ir atitinkamus išrinktojo Komisijos pirmininko 2009 m. rugsėjo 15 d. ir 2010 m. vasario 9 d. pareiškimus bei kiekvieno kandidato į Komisijos narius pareiškimus, padarytus Parlamento komitetuose vykstančiuose klausymuose,
A.
kadangi Lisabonos sutartis stiprina Sąjungos sprendimų priėmimo proceso demokratinį teisėtumą,
B.
kadangi dvi institucijos didžiausią svarbą skiria veiksmingam Sąjungos teisės perkėlimui ir taikymui,
C.
kadangi šis pagrindų susitarimas nedaro įtakos Parlamento, Komisijos ar bet kurios kitos Sąjungos institucijos arba organo įgaliojimams bei išskirtinėms teisėms, tačiau siekia užtikrinti kuo veiksmingesnį ir skaidresnį tokių įgaliojimų bei išskirtinių teisių įgyvendinimą,
D.
kadangi šį pagrindų susitarimą reikėtų aiškinti atsižvelgiant į Sutartyse nustatytą institucinį pagrindą,
E.
kadangi Komisija tinkamai atsižvelgs į Sutartyse numatytus atitinkamus Parlamento ir Tarybos vaidmenis, ypač vadovaudamasi 9 punkte nustatytu pagrindiniu vienodo požiūrio principu,
F.
kadangi reikia atnaujinti 2005 m. gegužės mėn. sudarytą pagrindų susitarimą
OL C 117 E, 2006 5 18, p. 125.
ir pakeisti jį šiuo tekstu,
susitaria šitaip:
I. TAIKYMO SRITIS
1.
Siekdamos geriau įgyvendinti naują ypatingąją Parlamento ir Tarybos partnerystę, dvi institucijos susitaria dėl toliau išvardytų priemonių, skirtų Komisijos politinei atsakomybei ir teisėtumui stiprinti, konstruktyviam dialogui plėsti ir dviejų institucijų keitimosi informacija sistemai gerinti bei bendradarbiavimui procedūrų ir planavimo klausimais gerinti.
Taip pat jos susitaria dėl konkrečių nuostatų:
-
dėl Komisijos atstovų susitikimų su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta 1 priede;
-
dėl konfidencialios informacijos perdavimo Parlamentui, kaip numatyta 2 priede;
-
dėl derybų tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo klausimais, kaip numatyta 3 priede; ir
-
dėl Komisijos darbo programos grafiko, kaip numatyta 4 priede.
II. POLITINĖ ATSAKOMYBĖ
2.
Po to, kai jo kandidatūrą pasiūlo Europos Vadovų Taryba, paskirtasis Komisijos pirmininkas pateiks Parlamentui savo kadencijos politines gaires, kad Parlamentas, prieš balsuodamas dėl jo kandidatūros išrinkimo, turėtų pakankamai informacijos ir galėtų keistis nuomonėmis.
3.
Pagal Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 106 straipsnį Parlamentas su išrinktuoju Komisijos pirmininku susisiekia tinkamu laiku prieš pradedant procedūras, susijusias su naujos Komisijos patvirtinimu. Parlamentas atsižvelgia į išrinktojo Komisijos pirmininko pastabas.
Pagal SESV 245 straipsnį numatytą nepriklausomumo įsipareigojimą paskirtieji Komisijos nariai užtikrina, kad būtų atskleista visa reikalinga informacija.
Procedūros turi užtikrinti, kad visa paskirtoji Komisija būtų įvertinta atvirai, sąžiningai ir nuosekliai.
4.
Nepažeidžiant Komisijos kolegialumo principo, kiekvienas Komisijos narys prisiima politinę atsakomybę už jam priskirtą sritį.
Komisijos pirmininkas yra visiškai atsakingas už bet kurio interesų konflikto, kuris neleidžia Komisijos nariui atlikti savo pareigų, nustatymą.
Komisijos pirmininkas taip pat yra atsakingas už visus tolesnius veiksmus, kurių imamasi tokiomis aplinkybėmis, ir apie juos raštu nedelsdamas informuoja Parlamento pirmininką.
Komisijos narių dalyvavimą rinkimų kampanijose reglamentuoja Komisijos narių elgesio kodeksas.
Komisijos nariai, kurie aktyviai dalyvauja rinkimų kampanijose iškeldami savo kandidatūrą Europos Parlamento rinkimuose, turėtų išeiti nemokamų atostogų dėl rinkimų, pasibaigus paskutinei mėnesinei sesijai prieš rinkimus.
Komisijos pirmininkas tinkamu laiku informuoja Parlamentą apie savo sprendimą leisti tokių atostogų, nurodydamas, kuris Komisijos narys perims atitinkamas pareigas šių atostogų metu.
5.
Jei Parlamentas prašo Komisijos pirmininko pareikšti nepasitikėjimą Komisijos nariu, Komisijos pirmininkas rimtai apsvarsto, ar reikalauti šio Komisijos nario atsistatydinti pagal ES sutarties 17 straipsnio 6 dalį. Komisijos pirmininkas arba reikalauja šio Komisijos nario atsistatydinimo, arba per kitą Parlamento mėnesinę sesiją paaiškina, kodėl jis atsisakė reikalauti atsistatydinimo.
6.
Jeigu pagal SESV 246 straipsnio antrą pastraipą būtina pakeisti Komisijos narį jo kadencijos laikotarpiu, Komisijos pirmininkas, prieš pritardamas Tarybos sprendimui, rimtai apsvarsto konsultavimosi su Parlamentu rezultatus.
Siekiant, kad Komisijos pirmininkas rimtai apsvarstytų Parlamento nuomonę tinkamu laiku, prieš paskiriant naują Komisijos narį, Parlamentas užtikrina, kad Parlamento procedūros bus vykdomos laikantis reikalingos skubos.
Jei iki Komisijos kadencijos pabaigos liko mažai laiko, pagal SESV 246 straipsnio trečią pastraipą Komisijos pirmininkas taip pat rimtai apsvarstys Parlamento poziciją.
7.
Jei Komisijos kadencijos laikotarpiu Komisijos pirmininkas ketina perskirstyti Komisijos narių pareigas pagal SESV 248 straipsnį, jis turi apie tai pranešti Parlamentui tinkamu laiku, kad Parlamente būtų galima atitinkamai konsultuotis dėl šių pakeitimų. Komisijos pirmininko sprendimas perskirstyti pareigas gali įsigalioti nedelsiant.
8.
Kai Komisija siūlo Komisijos narių elgesio kodekso peržiūrą, susijusią su interesų konfliktu arba etišku elgesiu, ji prašys Parlamento pareikšti nuomonę.
III. KONSTRUKTYVUS DIALOGAS IR KEITIMASIS INFORMACIJA
i) Bendrosios nuostatos
9.
Komisija užtikrina, kad ji taikys pagrindinį vienodo požiūrio į Parlamentą ir Tarybą principą, ypač galimybės patekti į posėdžius ir dokumentų bei kitos informacijos perdavimo požiūriu, visų pirma, teisėkūros ir biudžeto srityse.
10.
Pagal savo kompetenciją Komisija imasi priemonių, kurios užtikrintų aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę bendros užsienio ir saugumo politikos srityje.
11
Parlamentas ir Komisija, siekdami įgyvendinti ypatingąją partnerystę, nustato:
-
Parlamento prašymu Komisijos pirmininkas ne rečiau kaip du kartus per metus susitiks su Pirmininkų sueigos nariais aptarti bendros svarbos klausimų;
-
Komisijos pirmininkas nuolat bendraus su Parlamento pirmininku pagrindiniais horizontaliaisiais klausimais ir pagrindinių teisėkūros pasiūlymų klausimais. Šis bendravimas turėtų taip pat apimti kvietimus Parlamento pirmininkui dalyvauti Komisijos narių kolegijos posėdžiuose.
-
Komisijos pirmininkas ar jo pavaduotojas, atsakingas už tarpinstitucinius santykius, turi būti kviečiamas dalyvauti Pirmininkų sueigos ir Komitetų pirmininkų sueigos posėdžiuose, kai svarstomi konkretūs su plenarinio posėdžio darbotvarkės nustatymu, tarpinstituciniais Parlamento bei Komisijos santykiais ir teisėkūra bei biudžetu susiję klausimai;
-
kasmet rengiami Pirmininkų sueigos bei Komitetų pirmininkų sueigos ir Komisijos narių kolegijos susitikimai, kuriuose siekiama aptarti susijusius klausimus, įskaitant Komisijos darbo programos rengimą ir įgyvendinimą;
-
Pirmininkų sueiga ir Komitetų pirmininkų sueiga tinkamu laiku praneša Komisijai savo diskusijų tarpinstitucinės svarbos klausimais rezultatus. Parlamentas taip pat visapusiškai ir reguliariai informuoja Komisiją apie savo posėdžių, kuriuose vyksta pasiruošimas mėnesinėms sesijoms, atsižvelgiant į Komisijos nuomonę, rezultatus. Tai nedaro poveikio 45 punkto nuostatoms;
-
siekdami užtikrinti reguliarius dviejų institucijų informacijos mainus, Parlamento ir Komisijos generaliniai sekretoriai rengia reguliarius susitikimus.
12.
Kiekvienas Komisijos narys užtikrina, kad Komisijos narys ir atitinkamo Parlamento komiteto pirmininkas reguliariai ir tiesiogiai keistųsi informacija.
13.
Komisija neskelbia jokio teisėkūros pasiūlymo ir jokios svarbios iniciatyvos arba sprendimo prieš tai raštu neinformavusi apie tai Parlamento.
Remdamosi Komisijos darbo programa, dvi institucijos bendru sutarimu iš anksto nustato pagrindines iniciatyvas, kurios turėtų būti pateiktos plenariniame posėdyje. Iš esmės Komisija pirmiausia pristatys šias iniciatyvas per plenarinį posėdį ir tik po to viešai jas paskelbs.
Jos taip pat nustato tuos pasiūlymus ir iniciatyvas, apie kuriuos informacija turi būti teikiama Pirmininkų sueigai arba tinkamu būdu perduodama atitinkamam Parlamento komitetui arba jo pirmininkui.
Šie sprendimai priimami remiantis šio susitarimo 11 punkte numatytu dviejų institucijų nuolatiniu dialogu ir yra nuolat atnaujinami atsižvelgiant į visus politinius pokyčius.
14.
Jei Komisijos vidaus dokumentas, apie kurį Parlamentas nebuvo informuotas pagal šį pagrindų susitarimą, išplatinamas už institucijų ribų, Parlamento pirmininkas gali paprašyti nedelsiant perduoti šį dokumentą Parlamentui, kad jį būtų galima pateikti Parlamento nariams, kurie jo paprašytų.
15.
Rengdama ir įgyvendindama Sąjungos teisės aktus, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, Komisija suteiks visą informaciją ir dokumentus savo susitikimų su nacionaliniais ekspertais klausimu. Parlamento prašymu Komisija taip pat gali pakviesti Parlamento ekspertus dalyvauti šiuose susitikimuose.
1 priede numatytos išsamesnės atitinkamos nuostatos.
16.
Per tris mėnesius nuo Parlamento rezoliucijos priėmimo dienos Komisija raštu teikia Parlamentui informaciją apie veiksmus, kurių buvo imtasi reaguojant į konkrečius Parlamento rezoliucijose pateikiamus prašymus, taip pat informuoja Parlamentą apie tuos atvejus, kai ji negalėjo laikytis Parlamento požiūrio. Šis laikotarpis gali būti sutrumpintas, jei prašymas skubus. Šis laikotarpis gali būti pratęstas vienu mėnesiu, kai prašymui išnagrinėti reikia atlikti išsamesnį darbą ir tai tinkamai pagrindžiama. Parlamentas užtikrins, kad ši informacija būtų išplatinta institucijoje.
Parlamentas stengsis vengti pateikti žodinius ir rašytinius klausimus, susijusius su temomis, dėl kurių Komisija jau pranešė savo poziciją, pateikdama raštu komunikatą dėl tolesnių veiksmų.
Komisija įsipareigoja pranešti apie konkrečius tolesnius veiksmus, susijusius su bet kokiu pagal SESV 225 straipsnį pateiktu prašymu pateikti pasiūlymą (teisėkūros pranešimas savo iniciatyva), per tris mėnesius nuo atitinkamos rezoliucijos priėmimo plenariniame posėdyje dienos. Komisija pateikia pasiūlymą dėl teisės akto ne vėliau kaip per vienerius metus arba įtraukia pasiūlymą į savo kitų metų darbo programą. Jei Komisija nepateikia pasiūlymo, Parlamentui ji išsamiai paaiškina savo priežastis.
Komisija taip pat įsipareigoja glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu ankstyvuoju etapu svarstant bet kurį piliečių iniciatyva pateiktą prašymą parengti pasiūlymą dėl teisės akto.
Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai taikomos 31 punkte nustatytos konkrečios nuostatos.
17.
Jei vadovaujantis SESV 289 straipsnio 4 dalimi pateikiamos iniciatyvos, rekomendacijos ar prašymai priimti įstatymo galią turintį teisės aktą, Komisija, jeigu jos prašoma, informuoja Parlamentą apie savo poziciją dėl šių pasiūlymų atitinkamo Parlamento komiteto posėdyje.
18.
Dvi institucijos susitaria bendradarbiauti ryšių su nacionaliniais parlamentais klausimais.
Parlamentas ir Komisija bendradarbiauja įgyvendinant SESV protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo. Šis bendradarbiavimas apima nuostatas, susijusias su būtinu pagrįstų nacionalinių parlamentų nuomonių vertimu raštu.
Jei surenkama SESV protokolo Nr. 2 7 straipsnyje nurodyta balsų kvota, Komisija pateikia visų nacionalinių parlamentų pateiktų pagrįstų nuomonių vertimus raštu ir savo poziciją dėl šių nuomonių.
19.
Komisija pateikia Parlamentui savo ekspertų grupių sąrašą, sudarytą siekiant padėti Komisijai pasinaudoti savo iniciatyvos teise. Šis sąrašas reguliariai atnaujinamas ir viešai skelbiamas.
Šioje srityje, esant konkrečiam ir pagrįstam komiteto pirmininko prašymui, Komisija tinkamai informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie tokių grupių veiklą ir sudėtį.
20.
Taikydamos atitinkamas priemones, dvi institucijos palaiko konstruktyvų dialogą svarbiais administraciniais klausimais, ypač klausimais, kurie turi tiesioginę reikšmę paties Parlamento administracijai.
21.
Kai Parlamentas siūlo peržiūrėti savo Darbo tvarkos taisyklių nuostatas, susijusias su santykių su Komisija reglamentavimu, jis prašys Komisijos pareikšti savo nuomonę.
22.
Jeigu reikia išlaikyti bet kokios pagal šį pagrindų susitarimą perduodamos informacijos konfidencialumą, taikomos 2 priedo nuostatos.
ii) Tarptautiniai susitarimai ir plėtra
23.
Visais etapais Parlamentui nedelsiant pateikiama visa informacija apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymą, įskaitant derybinių nurodymų rengimą. Komisija veikia visapusiškai įgyvendindama savo įsipareigojimus pagal SESV 218 straipsnį ir atsižvelgdama į kiekvienos institucijos vaidmenį pagal ES sutarties 13 straipsnio 2 dalį.
Komisija taiko 3 priede išdėstytas nuostatas.
24.
23 punkte nurodyta informacija pateikiama Parlamentui taip, kad prireikus jam užtektų laiko pateikti savo nuomonę ir kad Komisija galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Paprastai ši informacija pateikiama Parlamentui per atsakingą Parlamento komitetą ir, jei reikia, plenariniame posėdyje. Tinkamai pagrįstais atvejais ji pateikiama keliems Parlamento komitetams.
Parlamentas ir Komisija įsipareigoja nustatyti tinkamas konfidencialios informacijos perdavimo iš Komisijos Parlamentui procedūras ir apsaugos priemones pagal 2 priedo nuostatas.
25.
Dvi institucijos sutaria, kad, atsižvelgiant į skirtingą jų institucinį vaidmenį, Komisija turi atstovauti Europos Sąjungai vedant tarptautines derybas, išskyrus atvejus, kai tai susiję su bendra užsienio ir saugumo politika, ir kitus Sutartyse numatytus atvejus.
Kai tarptautinėse konferencijose Sąjungai atstovauja Komisija, ji Parlamento prašymu sudaro kuo palankesnes sąlygas, kad Europos Parlamento narių delegacija stebėtojų teisėmis galėtų dalyvauti Sąjungos delegacijų darbe, kad galėtų būti nedelsiant visapusiškai informuota apie konferencijos eigą. Komisija įsipareigoja, kur tinka, reguliariai informuoti Parlamento delegaciją apie derybų rezultatus.
Europos Parlamento nariai negali tiesiogiai dalyvauti šiose derybose. Atsižvelgdama į teisines, technines ir diplomatines galimybes, Komisija gali suteikti jiems stebėtojų statusą. Jei Komisija atsisako tai padaryti, ji nurodys Parlamentui atsisakymo priežastis.
Be to, Komisija sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams dalyvauti stebėtojo teisėmis visuose atitinkamuose jos atsakomybės sričiai priklausančiuose posėdžiuose prieš derybas ir po jų.
26.
Tokiomis pačiomis sąlygomis Komisija nuolat informuoja Parlamentą ir sudaro palankesnes sąlygas Europos Parlamento nariams, kurie dalyvauja Sąjungos delegacijose, stebėtojų teisėmis dalyvauti institucijų, įsteigtų pagal daugiašalius tarptautinius susitarimus (kurių viena iš šalių yra Sąjunga), posėdžiuose, jei šių institucijų buvo paprašyta priimti sprendimus, kuriems reikia gauti Parlamento pritarimą ar kuriems įgyvendinti gali reikėti priimti teisės aktus pagal įprastą teisėkūros procedūrą.
27.
Komisija taip pat suteikia Parlamento delegacijoms, kurios yra įtrauktos į Sąjungos delegacijas tarptautinėse konferencijose, galimybę naudotis visa Sąjungos delegacijų infrastruktūra šiose konferencijose, vadovaudamasi bendruoju gero institucijų bendradarbiavimo principu ir atsižvelgdama į logistikos galimybes.
Parlamento pirmininkas siunčia Komisijos pirmininkui pasiūlymą dėl Parlamento delegacijos įtraukimo į Sąjungos delegaciją ne vėliau kaip prieš 4 savaites iki konferencijos pradžios, nurodydamas Parlamento delegacijos vadovo pavardę bei delegacijai priskirtinų Europos Parlamento narių skaičių. Tinkamai pagrįstais atvejais šis terminas išimties tvarka gali būti sutrumpintas.
Į Parlamento delegaciją įtrauktų Europos Parlamento narių ir juos lydinčių darbuotojų skaičius turi būti proporcingas visos Sąjungos delegacijos dydžiui.
28.
Komisija visapusiškai informuoja Parlamentą apie narystės derybas, ypač apie pagrindinius jų aspektus bei pokyčius, kad Parlamentas, laikydamasis atitinkamų Parlamento procedūrų, galėtų laiku išreikšti savo nuomonę.
29.
Kai Parlamentas, remdamasis Darbo tvarkos taisyklių 90 straipsnio 4 dalimi, 28 punkte numatytais klausimais priima rekomendaciją ir kai dėl svarbių priežasčių Komisija nusprendžia negalinti pritarti šiai rekomendacijai, ji paaiškina Parlamentui to priežastis per plenarinį ar per kitą atitinkamo Parlamento komiteto posėdį.
iii) Biudžeto vykdymas
30.
Prieš įsipareigodama rėmėjų konferencijose teikti finansinę paramą, kuri apima naujus finansinius įsipareigojimus ir kuriai turėtų pritarti biudžetą patvirtinanti institucija, Komisija praneša apie tai biudžetą patvirtinančiai institucijai ir išnagrinėja jos pastabas.
31.
Parlamento komiteto, atsakingo už biudžeto įvykdymo patvirtinimą pagal Parlamento darbo tvarkos taisyklių VII priedą, pirmininko prašymu tam, kad būtų galima atlikti SESV 319 straipsnyje numatytą metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimą, Komisija perduoda visą informaciją, reikalingą prižiūrėti, kaip vykdomas atitinkamų metų biudžetas.
Jeigu gaunama naujos informacijos, susijusios su praėjusiais metais, kurių biudžeto įvykdymas buvo patvirtintas, Komisija pateikia visą būtiną su tuo susijusią informaciją, kad būtų surastas abiem šalims priimtinas sprendimas.
(iv) Ryšiai su reguliavimo agentūromis
32.
Kandidatai į reguliavimo agentūrų vykdomuosius direktorius turėtų atvykti į Parlamento komitetų klausymus.
Be to, vykstant 2009 m. kovo mėn. sudarytos tarpinstitucinės agentūrų reikalų darbo grupės diskusijoms, Komisija ir Parlamentas sieks bendro požiūrio į decentralizuotų agentūrų vaidmenį ir padėtį Sąjungos institucijų kontekste ir pateiks bendras šių agentūrų steigimo, struktūros bei veikimo gaires ir apibrėš finansavimo, biudžeto, priežiūros ir valdymo klausimus.
IV. BENDRADARBIAVIMAS TEISĖKŪROS PROCEDŪRŲ IR PLANAVIMO KLAUSIMAIS
i) Komisijos darbo programa bei Europos Sąjungos programų sudarymas
33.
Siekdama, kad būtų priimti tarpinstituciniai susitarimai, Komisija inicijuoja Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą.
34.
Kasmet Komisija pristato savo darbo programą.
35.
Dvi institucijos bendradarbiauja pagal 4 priede numatytą grafiką.
Komisija atsižvelgia į Parlamento nurodytus prioritetus.
Komisija pakankamai išsamiai paaiškina kiekvieno savo darbo programos punkto nuostatas.
36.
Komisija pateikia paaiškinimų, jei savo atitinkamų metų darbo programoje ji negali pateikti atskirų numatytų pasiūlymų arba jei ji nukrypsta nuo šios programos. Už tarpinstitucinius ryšius atsakingas Komisijos pirmininko pavaduotojas įsipareigoja reguliariai pranešti Komitetų pirmininkų sueigai kaip politiniu aspektu įgyvendinama einamųjų metų Komisijos darbo programa.
ii) Teisės aktų priėmimo procedūros
37.
Komisija įsipareigoja atidžiai išnagrinėti Parlamento priimtus pakeitimus jos teisėkūros pasiūlymams, kad galėtų atsižvelgti į juos pakeistame pasiūlyme.
Komisija, pateikdama savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų, kaip nurodyta SESV 294 straipsnyje, įsipareigoja kiek įmanoma labiau atsižvelgti į pakeitimus, priimtus per antrąjį svarstymą; jeigu dėl svarbių priežasčių ir po šių pakeitimų apsvarstymo kolegijoje ji nuspręstų jų nepriimti ar jiems nepritarti, ji paaiškina savo sprendimą Parlamentui ir bet kuriuo atveju pareiškia savo nuomonę dėl Parlamento pakeitimų pagal SESV 294 straipsnio 7 dalies c punktą.
38.
Parlamentas, svarstydamas iniciatyvą dėl teisės akto, kurią pagal SESV 76 straipsnį pateikė mažiausiai ketvirtadalis valstybių narių, įsipareigoja nepriimti jokio pranešimo atsakingame komitete negavęs Komisijos nuomonės dėl šios iniciatyvos.
Komisija įsipareigoja pateikti savo nuomonę dėl tokios iniciatyvos ne vėliau kaip per 10 savaičių nuo jos pateikimo dienos.
39.
Prieš atšaukdama bet kokius pasiūlymus, dėl kurių Parlamentas jau pateikė savo poziciją per pirmąjį svarstymą, Komisija tinkamu laiku pateikia išsamių paaiškinimų.
Kiekvienos naujosios Komisijos kadencijos pradžioje Komisija peržiūri visus nebaigtus svarstyti pasiūlymus, kad juos politiškai patvirtintų ar atšauktų, atsižvelgdama į Parlamento išreikštą nuomonę.
40
Specialių teisėkūros procedūrų, kai reikia konsultuotis su Parlamentu, įskaitant kitas procedūras kaip, pvz., numatyta SESV 148 straipsnyje, atvejais Komisija:
b)
imasi priemonių, užtikrinančių aktyvesnį Parlamento dalyvavimą, kad galėtų kiek įmanoma labiau atsižvelgti į Parlamento nuomonę ir ypač kad užtikrintų, jog Parlamentui būtų suteikta pakankamai laiko apsvarstyti Komisijos pasiūlymą;
c)
užtikrina, kad Tarybos organams būtų laiku priminta nepriimti politinio susitarimo dėl jos pasiūlymų, kol Parlamentas nepatvirtino savo nuomonės. Ji paprašo, kad diskusijos ministrų lygmeniu būtų baigtos po to, kai Tarybos nariams nustatomas tinkamas terminas, iki kurio jie galėtų išnagrinėti Parlamento nuomonę;
d)
užtikrina, kad Taryba laikytųsi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo suformuluotų taisyklių, reikalaujančių iš naujo konsultuotis su Parlamentu, jei Taryba iš esmės keičia Komisijos pasiūlymą. Komisija informuoja Parlamentą apie kiekvieną priminimą Tarybai iš naujo konsultuotis su Parlamentu;
e)
įsipareigoja atšaukti, jei reikia, Parlamento atmestus pasiūlymus dėl teisės aktų. Jei Komisija dėl svarbių priežasčių ir apsvarsčiusi klausimą kolegijoje nusprendžia išlaikyti savo pasiūlymą, ji paaiškina tokio sprendimo motyvus padarydama pareiškimą Parlamente.
41.
Savo ruožtu, siekdamas pagerinti teisėkūros planavimą, Parlamentas įsipareigoja:
f)
planuoti savo darbotvarkių dalis, susijusias su teisėkūra, atsižvelgdamas į galiojančią Komisijos darbo programą ir į priimtas rezoliucijas dėl šios programos, ypač siekdamas pagerinti prioritetinių diskusijų planavimą;
g)
laikytis tinkamų terminų, kiek tai procedūriškai naudinga priimant savo poziciją per pirmąjį svarstymą įprastos teisėkūros procedūros bei savo nuomonę konsultavimosi procedūros metu;
h)
kiek įmanoma greičiau po Komisijos darbo programos patvirtinimo skirti už būsimus pasiūlymus atsakingus pranešėjus;
i)
teikti visišką pirmenybę prašymams iš naujo konsultuotis su Parlamentu, su sąlyga, kad jam buvo perduota visa reikalinga informacija.
iii) Geresnės teisėkūros klausimai
42.
Komisija užtikrina, kad jai pavestas poveikio vertinimas būtų atliekamas laikantis skaidrios procedūros, pagal kurią užtikrinamas nepriklausomas vertinimas. Poveikio vertinimo ataskaitos turi būti skelbiamos tinkamu laiku, atsižvelgiant į įvairias galimybes, įskaitant galimybę nesiimti jokių veiksmų, ir paprastai turi būti pateiktos atitinkamam Parlamento komitetui SESV protokoluose Nr. 1 ir Nr. 2 numatytu nacionalinių parlamentų informavimo laikotarpiu.
43.
Srityse, kuriose Parlamentas paprastai dalyvauja teisėkūros procese, prireikus bei tinkamai pagrįstais atvejais Komisija, suteikusi Parlamentui galimybę pateikti savo nuomonę, priima privalomos teisinės galios neturinčius aktus. Komisija pateikia Parlamentui išsamius paaiškinimus, kaip ji atsižvelgė į Parlamento nuomonę priimdama savo pasiūlymą.
44.
Siekdami užtikrinti geresnę Sąjungos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo stebėseną, Komisija ir Parlamentas stengiasi naudoti privalomas atitikties lenteles ir nustatyti privalomus perkėlimo į nacionalinę teisę terminus, kurie direktyvų atveju paprastai neturėtų būti ilgesni negu dveji metai.
Be specialių ataskaitų ir metinių Sąjungos teisės taikymo ataskaitų Komisija pateikia Parlamentui apibendrintą informaciją apie visas procedūras dėl įsipareigojimų nevykdymo, pradedant oficialiais įspėjimais, įskaitant, jei to paprašo Parlamentas, atskirai apie kiekvieną atvejį ir laikantis konfidencialumo reikalavimų, ypač tų, kuriuos pripažino Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, klausimais, susijusiais su procedūra dėl įsipareigojimų nevykdymo.
V. KOMISIJOS DALYVAVIMAS PARLAMENTO PROCEDŪROSE
45.
Jei tuo pat metu vyksta keli renginiai ar gauti kvietimai į kelis renginius, Komisija teikia pirmenybę dalyvavimui (jei prašoma) plenariniuose posėdžiuose ar kitų Parlamento organų posėdžiuose.
Ypač Komisija užtikrina, kad, kai to prašo Parlamentas, Komisijos nariai paprastai dalyvautų plenariniuose posėdžiuose, kuriuose svarstomi jų atsakomybės sričiai priklausantys darbotvarkės klausimai. Tai taikytina ir Pirmininkų sueigos per praėjusią mėnesinę sesiją patvirtintiems preliminariems darbotvarkės projektams.
Paprastai Parlamentas siekia užtikrinti, kad visi mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimai, priklausantys tam tikro Komisijos nario atsakomybės sričiai, būtų svarstomi kartu.
46.
Parlamento prašymu bus pasirūpinama reguliariai rengti klausimų valandą, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas. Šią klausimų valandą sudarys dvi dalys: pirma dalis, dalyvaujant frakcijų vadovams ar jų atstovams, pagrįsta visišku spontaniškumu; antra dalis skirta iš anksto, ne vėliau kaip ketvirtadienį prieš atitinkamą mėnesinę sesiją, sutartai politikos temai, tačiau klausimai iš anksto neruošiami.
Be to, siekiant pertvarkyti esamą klausimų valandą ir vadovaujantis dabartiniu klausimų valandos, kurioje dalyvauja Komisijos pirmininkas, modeliu, pradedama rengti klausimų valanda, kurioje dalyvauja Komisijos nariai, įskaitant Komisijos pirmininko pavaduotoją-Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai. Ši klausimų valanda susijusi su atitinkamų Komisijos narių atsakomybės sritimis.
47.
Žodžio prašantys Komisijos nariai turi būti išklausyti.
Nepažeisdamos SESV 230 straipsnio, dvi institucijos susitaria dėl bendrųjų žodžio suteikimo institucijoms reikalavimų.
Dvi institucijos susitaria, kad turėtų būti laikomasi orientacinės žodžio suteikimo tvarkos.
48.
Siekdamas užtikrinti Komisijos narių dalyvavimą, Parlamentas įsipareigoja stengtis, kad galutiniai darbotvarkės projektai nebūtų keičiami.
Parlamentas, keisdamas savo galutinį darbotvarkės projektą arba perkeldamas mėnesinės sesijos darbotvarkės klausimus, nedelsdamas praneša Komisijai. Komisija stengiasi užtikrinti, kad atsakingas Komisijos narys dalyvautų posėdyje.
49.
Komisija gali siūlyti įrašyti tam tikrus klausimus į darbotvarkę ne vėliau kaip iki galutinio Pirmininkų sueigos posėdžio, kuriame patvirtinamas galutinis sesijos darbotvarkės projektas. Parlamentas deramai atsižvelgia į šiuos pasiūlymus.
50.
Parlamento komitetai stengiasi nekeisti savo darbotvarkių projektų ir galutinių darbotvarkių.
Jei Parlamento komitetas pakeičia darbotvarkės projektą arba galutinę darbotvarkę, apie tai nedelsiant pranešama Komisijai. Ypač Parlamento komitetai siekia laikytis tinkamų terminų, kad Komisijos nariai galėtų dalyvauti jų posėdžiuose.
Kai Komisijos nario dalyvavimas Parlamento komiteto posėdyje nėra aiškiai reikalingas, Komisija pasirūpina, kad jai atstovautų kompetentingas atitinkamo lygio pareigūnas.
Parlamento komitetai sieks derinti savo darbą, taip pat vengti vienu metu vykstančių posėdžių ta pačia tema, be to, sieks nenukrypti nuo darbotvarkės projekto, kad Komisija galėtų užtikrinti atitinkamą jos atstovų dalyvavimą.
Jei prašoma, kad komiteto posėdyje, kuriame svarstomas Komisijos pasiūlymas, dalyvautų aukšto lygio pareigūnas (generalinis direktorius ar direktorius), Komisijos atstovui turi būti leista pasisakyti.
VI. BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
51.
Komisija patvirtina savo įsipareigojimą kuo greičiau persvarstyti teisės aktus, kurie prieš įsigaliojant Lisabonos sutarčiai nebuvo suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu, kad įvertintų, ar šios priemonės turi būti suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta deleguotų teisės aktų priėmimo tvarka.
Galiausiai turėtų būti nustatyta nuosekli, su Sutartimi suderinta deleguotų teisės aktų ir įgyvendinimo aktų sistema, palaipsniui vertinant priemonių, kurioms šiuo metu taikoma reguliavimo procedūra su tikrinimu, pobūdį ir turinį, kad per tinkamą laiką šios priemonės būtų suderintos su SESV 290 straipsnyje nustatyta tvarka.
52.
Šio pagrindų susitarimo nuostatos papildo Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros
OL C 321, 2003 12 31, p. 1.
ir nedaro jam įtakos bei neriboja teisės jį peržiūrėti. Nedarydamos poveikio būsimoms Parlamento, Komisijos ir Tarybos deryboms, dvi institucijos įsipareigoja susitarti dėl pagrindinių pokyčių rengiantis būsimoms deryboms dėl Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros suderinimo su naujomis Lisabonos sutartimi numatytomis nuostatomis, atsižvelgdamos į galiojančią tvarką ir šį pagrindų susitarimą.
Jos taip pat susitaria politiniu ir techniniu lygmeniu sustiprinti esamą tarpinstitucinių ryšių sistemą, kad atsižvelgiant į geresnę teisėkūrą būtų užtikrintas veiksmingas Parlamento, Komisijos ir Tarybos tarpinstitucinis bendradarbiavimas.
53.
Komisija įsipareigoja skubiai inicijuoti Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą, kad būtų sudaryti tarpinstituciniai susitarimai, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje.
Komisijos darbo programa – tai Komisijos indėlis į Sąjungos metinių ir daugiamečių programų sudarymą. Komisijai patvirtinus savo darbo programą, turėtų būti surengtas Parlamento, Tarybos ir Komisijos trialogas, kad būtų pasiektas susitarimas dėl Sąjungos programos sudarymo.
Atsižvelgiant į tai ir kai tik Parlamentas, Taryba ir Komisija pasiekia bendrą susitarimą dėl Sąjungos programos sudarymo, dvi institucijos peržiūri šio pagrindų susitarimo nuostatas, susijusias su programų sudarymu.
Parlamentas ir Komisija ragina Tarybą kuo skubiau pradėti dalyvauti diskusijose dėl Sąjungos programų sudarymo, kaip numatyta ES sutarties 17 straipsnyje.
54.
Dvi institucijos nuolat vertina, kaip praktiškai įgyvendinamos šio pagrindų susitarimo ir jo priedų nuostatos. Peržiūra atliekama iki 2011 m. pabaigos, atsižvelgiant į praktinę patirtį.
1
priedas:
Komisijos atstovų susitikimai su nacionaliniais ekspertais
Šiame priede numatomos pagrindų susitarimo 15 punkto įgyvendinimo nuostatos.
1.
Taikymo sritis
Pagrindų susitarimo 15 punkto nuostatos taikomos šiems susitikimams:
a)
Komisijos susitikimams, kurie yra Komisijos sudarytų ekspertų grupės susitikimai, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų atstovai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu;
b)
ad
hoc
Komisijos susitikimams, į kuriuos pakviesti visų valstybių narių nacionaliniai ekspertai, jei šie susitikimai susiję su Sąjungos teisės aktų, įskaitant privalomos teisinės galios neturinčius teisės aktus ir deleguotus teisės aktus, rengimu ir įgyvendinimu.
Nedarant poveikio esamoms ir būsimoms specialioms nuostatoms dėl Parlamento informavimo apie Komisijos įgyvendinimo įgaliojimų vykdymą
Parlamentui teikiama informacija apie komitologijos komitetų darbą ir išimtines Parlamento dalyvavimo komitologijos procedūrose teises aiškiai apibrėžtos kitose priemonėse: 1) 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23) 2) 2008 m. birželio 3 d. Parlamento ir Komisijos tarpinstitucinis susitarimas dėl komitologijos procedūrų; ir 3) priemonės, kurių reikia siekiant įgyvendinti SESV 291 straipsnį.
, šios nuostatos netaikomos komitologijos komitetų posėdžiams.
2.
Parlamentui perduodama informacija
Komisija įsipareigoja persiųsti Parlamentui tuos pačius pirmiau minėtų susitikimų dokumentus, kuriuos ji siunčia nacionalinėms valdžios institucijoms. Komisija persiųs šiuos dokumentus, įskaitant darbotvarkes, į tam skirtą Parlamento pašto dėžutę tuo pačiu metu kaip ir nacionaliniams ekspertams.
3.
Parlamento ekspertų kvietimas
Parlamento prašymu Komisija gali nuspręsti pasiūlyti Parlamentui deleguoti Parlamento ekspertus į Komisijos atstovų susitikimą su nacionaliniais ekspertais, kaip numatyta 1 punkte.
2
priedas:
Konfidencialios informacijos perdavimas Parlamentui
1. Taikymo sritis
1.1.
Šis priedas reglamentuoja 1.2 punkte apibrėžtos konfidencialios informacijos perdavimą iš Komisijos Parlamentui, Parlamentui naudojantis savo išskirtinėmis teisėmis ir įgaliojimais. Dvi institucijos dirba atsižvelgdamos į abipusį įsipareigojimą lojaliai bendradarbiauti visiško abipusio pasitikėjimo dvasia ir griežtai laikydamosi atitinkamų Sutarčių nuostatų.
1.2.
„Informacija“ reiškia rašytinę ar žodinę informaciją, kokia bebūtų jos laikmena ar autorius.
1.2.1.
„Konfidenciali informacija“ reiškia „ES įslaptintą informaciją“ (ESĮI) ir neįslaptintą „kitą konfidencialią informaciją“.
1.2.2.
„ES įslaptinta informacija“ (ESĮI) – bet kokia informacija ir medžiaga, pažymėta slaptumo žymomis „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“, „CONFIDENTIEL UE“, „RESTREINT UE“ ar kitomis atitinkamomis nacionalinėmis ar tarptautinėmis slaptumo žymomis, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta įvairaus laipsnio žalos Sąjungos interesams arba vienai ar daugiau valstybių narių, neatsižvelgiant į tai, ar ta informacija atsirado Sąjungoje, ar yra gauta iš valstybių narių, trečiųjų šalių ar tarptautinių organizacijų.
a)
„TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurią atskleidus be leidimo gali būti padaryta ypatingai didelė žala esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.
b)
„SECRET UE“: taip klasifikuojama tik ta informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti labai pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.
c)
„CONFIDENTIEL UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurias atskleidus be leidimo gali būti pakenkta esminiams Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.
d)
„RESTREINT UE“: taip klasifikuojama informacija ir medžiaga, kurių atskleidimas be leidimo gali būti nenaudingas Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesams.
1.2.3.
„Kita konfidenciali informacija“ reiškia bet kokią kitą Parlamento prašomą perduoti ir (arba) Komisijos perduodamą konfidencialią informaciją, kuriai taikoma tarnybinės paslapties pareiga.
1.3.
Komisija pasirūpina, kad Parlamentas galėtų susipažinti, remiantis šio priedo nuostatomis, su konfidencialia informacija, gavusi vieno iš 1.4 punkte paminėtų Parlamento organų ar atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymą dėl konfidencialios informacijos perdavimo. Be to, Komisija, vadovaudamasi šio priedo nuostatomis, savo iniciatyva gali perduoti Parlamentui bet kokią konfidencialią informaciją.
1.4. Pagal šį priedą prašyti Komisijos pateikti konfidencialią informaciją gali:
-
Europos Parlamento pirmininkas,
-
atitinkamų Parlamento komitetų pirmininkai,
-
Biuras bei Pirmininkų sueiga ir
-
Parlamento delegacijos, įtrauktos į Sąjungos delegaciją tarptautinėje konferencijoje, vadovas.
1.5.
Į šio priedo taikymo sritį nepatenka informacija, susijusi su įsipareigojimų nevykdymo procedūromis ir procedūromis konkurencijos srityje, jei dėl šių procedūrų Parlamento organų ir (arba) 1.4 punkte minimų atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymo gavimo dieną nėra priimtas galutinis Komisijos sprendimas arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimas, ir taip pat informacija, susijusi su Sąjungos finansinių interesų apsauga. Ši nuostata nedaro poveikio pagrindų susitarimo 44 punktui ir Parlamento biudžeto kontrolės teisėms.
1.6.
Šios nuostatos taikomos nedarant poveikio 1995 m. balandžio 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimo 95/167/EB, Euratomas, EAPB dėl Europos Parlamento naudojimąsi tyrimo teise reglamentuojančioms nuostatoms
OL L 113, 1995 5 19, p. 1.
, taip pat 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 1999/352/EB, EAPB, Euratomas, dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) įsteigimo
OL L 136, 1999 5 31, p. 20.
atitinkamoms nuostatoms.
2. Bendrosios taisyklės
2.1. Vieno iš 1.4 punkte minimų Parlamento organų ir (arba) atitinkamas pareigas einančių asmenų prašymu Komisija kaip galima greičiau perduoda tam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui konfidencialią informaciją, būtiną Parlamentui vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis. Dvi institucijos, kiekviena savo kompetencijos ir atsakomybės srityje, gerbia:
-
pagrindines žmogaus teises, įskaitant teisę į teisingą teismą ir teisę į privatumo neliečiamumą;
-
teisminių ir drausminių procedūrų nuostatas;
-
komercinės paslapties ir komercinių santykių apsaugą;
-
Sąjungos interesų, ypač susijusių su visuomenės apsauga, gynyba, tarptautiniais santykiais, monetariniu stabilumu ir finansiniais interesais, apsaugą.
Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas abiejų institucijų pirmininkams, kad jie išspręstų nesutarimą.
Iš valstybės narės, institucijos ar tarptautinės organizacijos atėjusi konfidenciali informacija perduodama tik jų sutikimu.
2.2.
ESĮI perduodama Parlamentui, kuris ją tvarko ir saugo, vadovaudamasis bendraisiais būtiniausiais saugumo standartais, kuriuos taiko kitos Sąjungos institucijos, visų pirma Komisija.
Įslaptindama informaciją, kurios autorius yra ji pati, Komisija užtikrins, kad būtų taikomas tinkamas slaptumo lygis, atsižvelgiant į tarptautinius standartus bei apibrėžtis ir jos vidaus taisykles, tuo pačiu skirdama pakankamai dėmesio Parlamento poreikiui susipažinti su įslaptintais dokumentais, kad šis galėtų veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus ir naudotis išimtinėmis teisėmis.
2.3.
Jei kyla abejonių dėl konfidencialaus informacijos vieneto pobūdžio ar jo slaptumo lygmens tinkamumo arba jei būtina nustatyti jo perdavimo tvarką pasirenkant vieną iš 3.2 punkte numatytų galimybių, dvi institucijos, prieš perduodamos dokumentą, nedelsdamos konsultuojasi viena su kita. Vykstant šioms konsultacijoms Parlamentui atstovauja prašymą pateikęs susijusio Parlamento organo pirmininkas, jei reikia, kartu su pranešėju, arba prašymą pateikęs atitinkamas pareigas einantis asmuo. Komisijai atstovauja už tą sritį atsakingas Komisijos narys, pasikonsultavęs su Komisijos nariu, atsakingu už saugumo klausimus. Jei nepavyksta susitarti, klausimas perduodamas abiejų institucijų pirmininkams, kad jie surastų tinkamą sprendimą.
2.4.
Jei po 2.3 punkte nurodytos procedūros susitarimas nepasiekiamas, Parlamento pirmininkas Parlamento organo ar prašymą pateikusio atitinkamas pareigas einančio asmens motyvuotu prašymu pasiūlo Komisijai iki aiškiai nurodyto termino šią konfidencialią informaciją perduoti pasirenkant perdavimo tvarką iš šio priedo 3.2 punkte numatytų galimybių. Komisija raštu informuoja Parlamentą iki pasibaigiant šiam terminui apie savo galutinę poziciją, dėl kurios Parlamentas pasilieka sau teisę, jei reikalinga, pasinaudoti apskundimo teise.
2.5.
Su ESĮI leidžiama susipažinti taikant galiojančias asmenų patikimumo tikrinimo taisykles.
2.5.1.
Su informacija, pažymėta slaptumo žyma „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, „SECRET UE“ ir „CONFIDENTIEL UE“, gali būti leista susipažinti tik tiems Parlamento pareigūnams ir griežtą būtinybę turintiems Parlamento frakcijų darbuotojams, kuriuos Parlamento organas ir (arba) atitinkamas pareigas einantis asmuo iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kuriems išduotas atitinkamas patikimumo pažymėjimas.
2.5.2.
Atsižvelgiant į Parlamento išimtines teises ir įgaliojimus, tiems Parlamento nariams, kuriems neišduotas asmeninis patikimumo pažymėjimas, leidžiama susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE“ pažymėtais dokumentais, vadovaujantis bendruoju susitarimu apibrėžtomis praktinėmis nuostatomis, įskaitant iškilmingo pasižadėjimo, kad jie neatskleis šių dokumentų turinio jokiam trečiam asmeniui, pasirašymą.
Su dokumentais, pažymėtais slaptumo žyma „SECRET UE“, leidžiama susipažinti Parlamento nariams, kuriems išduotas atitinkamas asmeninis patikimumo pažymėjimas.
2.5.3.
Komisijai padedant priimamos nuostatos, pagal kurias užtikrinama, kad nacionalinės valdžios institucijos kuo greičiau suteiktų Parlamentui reikiamą paramą atliekant patikimumo patikrinimo procedūrą.
Išsamesnė informacija apie asmenų, kuriems turi būti leidžiama susipažinti su konfidencialia informacija, kategoriją ar kategorijas nurodoma pateikiant prašymą.
Prieš asmeniui suteikiant leidimą susipažinti su tokia informacija, jis iš anksto informuojamas apie informacijos konfidencialumo lygį ir su juo susijusius saugumo įsipareigojimus.
Peržiūrint šį priedą ir būsimąsias saugumo nuostatas, nurodytas 4.1 ir 4.2 punktuose, patikimumo tikrinimo klausimas bus svarstomas dar kartą.
3. Susipažinimo su konfidencialia informacija ir jos naudojimo tvarka
3.1. Pagal 2.3 punkte, ir, jei reikia, 2.4 punkte nurodytas procedūras pateikta konfidenciali informacija Komisijos pirmininko ar jos nario atsakomybe suteikiama jos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui, vadovaujantis šiomis sąlygomis:
Parlamentas ir Komisija užtikrins, kad konfidenciali informacija būtų registruojama ir atsekama.
Konkrečiai, ESĮI, įslaptinta kaip „CONFIDENTIEL UE“ ir „SECRET UE“, perduodama iš Komisijos generalinio sekretoriato centrinio registro atitinkamai kompetentingai Parlamento tarnybai, kuri bus atsakinga už informacijos pateikimą pagal sutartas nuostatas šios informacijos paprašiusiam Parlamento organui ir (arba) atitinkamas pareigas einančiam asmeniui.
ESĮI, įslaptintos kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, perdavimas priklauso nuo papildomų sąlygų, sutartų Komisijos ir šios informacijos paprašiusio Parlamento organo ir (arba) atitinkamo pareigas einančio asmens, pagal kurias siekiama užtikrinti šį įslaptinimo lygį atitinkantį apsaugos lygį.
3.2.
Nedarant poveikio 2.2 ir 2.4 punktų nuostatoms bei būsimoms 4.1 punkte nurodytoms saugumo nuostatoms, susipažinimo su konfidencialia informacija ir informacijos konfidencialumo apsaugojimo tvarka nustatoma bendru susitarimu prieš šios informacijos perdavimą. Šiame už atitinkamą politikos sritį atsakingo Komisijos nario ir prašymą pateikusio Parlamento organo (atstovaujamo jo pirmininko) ir (arba) atitinkamas pareigas einančio asmens susitarime numatoma, kad siekiant užtikrinti tinkamą konfidencialumo lygį, pasirenkama viena iš 3.2.1. ir 3.2.2. punktuose numatytų galimybių.
3.2.1.
Konfidencialios informacijos gavėjai turėtų būti vieni iš šiame sąraše nurodytų subjektų:
-
informacija skiriama tik Europos Parlamento pirmininkui, absoliučiai išimtiniais atvejais;
-
Biuras ir (arba) Pirmininkų sueiga;
-
atsakingo Parlamento komiteto pirmininkas ir pranešėjas;
-
visi (tikrieji ir pavaduojantieji) atitinkamo Parlamento komiteto nariai;
-
visi Europos Parlamento nariai.
Be Komisijos sutikimo draudžiama skelbti šią konfidencialią informaciją ar perduoti ją bet kuriam kitam asmeniui.
3.2.2.
Turėtų būti numatytos šios konfidencialios informacijos naudojimo tvarkos galimybės:
e)
jei informacijos slaptumo lygis yra „CONFIDENTIEL UE“ ir didesnis, su dokumentais susipažįstama saugioje skaitykloje;
f)
organizuojamas uždaras posėdis, kuriame dalyvauja tik Biuro nariai, Pirmininkų sueigos nariai ar atsakingo Parlamento komiteto tikrieji bei pavaduojantieji nariai, taip pat Parlamento pareigūnai ir tie Parlamento frakcijų darbuotojai, kuriuos frakcijos pirmininkas iš anksto įvardijo asmenimis, atitinkančiais principą „būtina žinoti“, ir kurių dalyvavimas yra griežtai būtinas, su sąlyga, kad jiems išduotas atitinkamo lygmens patikimumo pažymėjimas; organizuojant posėdį laikomasi šių sąlygų:
-
visi dokumentai gali būti sunumeruoti, išdalijami posėdžio pradžioje ir vėl surenkami posėdžio pabaigoje. Negalima konspektuoti ir daryti tų dokumentų kopijų;
-
posėdžio protokole klausimo, kuris buvo svarstomas taikant konfidencialumo procedūrą, nagrinėjimas neminimas.
Prieš pateikiant dokumentą visi asmens duomenys gali būti išbraukti.
Konfidencialiai informacijai, kuri pateikiama žodžiu Parlamento adresatams, taikomas toks pat apsaugos lygis, koks taikomas raštu pateikiamai konfidencialiai informacijai. Gali būti numatytas iškilmingas šios informacijos gavėjų pasižadėjimas, kad jie neatskleis šios informacijos turinio jokiam trečiam asmeniui.
3.2.3.
Kai su raštu pateikta informacija turi būti susipažįstama saugioje skaitykloje, Europos Parlamentas pasirūpina, kad būtų veiksmingai įdiegtos šios priemonės:
-
saugi konfidencialios informacijos saugojimo sistema;
-
saugi skaitykla, kurioje nėra kopijavimo aparatų, telefonų, faksų, skaitytuvų ar kitų dauginimo ar dokumentų perdavimo priemonių ir t. t.;
-
patekimą į skaityklą reglamentuojančios saugumo nuostatos, numatančios reikalavimą pasirašyti lankytojų registre ir pasižadėti neplatinti konfidencialios informacijos, su kuria buvo susipažinta.
3.2.4.
pirmiau numatytos nuostatos neužkerta kelio nustatyti kitokią lygiavertę dviejų institucijų sutartą tvarką.
3.3.
Jei nesilaikoma šios tvarkos, taikomos Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių VIII priedo nuostatos dėl sankcijų Parlamento nariams, o Parlamento pareigūnų ir kitų darbuotojų atžvilgiu taikomos galiojančios Pareigūnų tarnybos nuostatų
1968 m. vasario 29 d. Tarybos reglamentas (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68, nustatantis Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas bei Komisijos pareigūnams laikinai taikomas specialias priemones.
86 straipsnio arba Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 49 straipsnio nuostatos.
4. Baigiamosios nuostatos
4.1.
Komisija ir Parlamentas imasi visų reikiamų priemonių, kad būtų įgyvendintos šio priedo nuostatos.
Šiuo tikslu kompetentingos Komisijos ir Parlamento tarnybos glaudžiai bendradarbiauja, koordinuodamos šio priedo įgyvendinimą. Ši veikla apima konfidencialių dokumentų atsekamumo tikrinimą ir periodiškai atliekamą bendrą taikomų saugumo nuostatų ir standartų stebėseną.
Parlamentas įsipareigoja, prireikus, pritaikyti savo vidaus nuostatas, kad įgyvendintų šiame priede įtvirtintas konfidencialios informacijos saugumo nuostatas.
Parlamentas įsipareigoja kuo greičiau priimti būsimas saugumo nuostatas ir bendru sutarimu su Komisija patikrinti šias nuostatas, kad būtų nustatyti lygiaverčiai saugumo standartai. Šio priedo nuostatos galios:
-
techniniams saugumo standartams ir konfidencialios informacijos naudojimo bei saugojimo standartams, įskaitant saugumo priemones fizinio, personalo, dokumentų ir IT saugumo srityse;
-
specialiojo priežiūros komiteto, sudaryto iš Parlamento narių, kurių patikimumas buvo atitinkamai patikrintas ir kurie gavo leidimą naudotis ESĮI, įslaptinta kaip „TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET“, įkūrimui.
4.2. Parlamentas ir Komisija ne vėliau kaip iki pagrindų susitarimo 54 punkte nurodyto peržiūros laikotarpio pabaigos peržiūrės šį priedą ir prireikus pakeis jį, atsižvelgdami į pokyčius, susijusius su:
-
būsimomis saugumo nuostatomis, turinčiomis ryšį su Parlamentu ir Komisija;
-
kitomis nuostatomis ar teisės aktais, susijusiais su informacijos perdavimo iš vienos institucijos į kitą.
3
priedas:
Derybos dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymas
Šiame priede išsamiau reglamentuojama pagrindų susitarimo 23, 24 ir 25 punktuose minima Parlamento informavimo apie derybas dėl tarptautinių susitarimų ir šių susitarimų sudarymo tvarka:
1.
Apie savo ketinimą pasiūlyti pradėti derybas Komisija informuoja Parlamentą ir Tarybą tuo pačiu metu.
2.
Kai Komisija siūlo Tarybai patvirtinti derybinių nurodymų projektą, pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas ji tuo pat metu pateikia šį projektą ir Parlamentui.
3.
Komisija tinkamai atsižvelgia į Parlamento pastabas, padarytas derybų metu.
4.
Pagal pagrindų susitarimo 23 punkto nuostatas iki susitarimo parafavimo Komisija reguliariai ir nedelsdama informuoja Parlamentą apie derybų eigą ir paaiškina, ar į derybinius tekstus buvo įtraukti Parlamento komentarai ir kokiu būdu, o jei ne – kodėl.
5.
Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti reikia gauti Parlamento sutikimą, atveju Komisija viso derybų proceso metu pateikia Parlamentui visą susijusią informaciją, kurią ji taip pat pateikia Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui). Ši informacija apima priimtų derybinių nurodymų pakeitimų projektus, derybinių tekstų projektus, sutartus straipsnius, dieną, kurią sutarta parafuoti susitarimą, ir parafuojamo susitarimo tekstą. Kaip ir Tarybai (ar specialiajam Tarybos nurodytam komitetui) Komisija taip pat perduoda Parlamentui visus iš trečiųjų šalių gautus susijusius dokumentus, gavusi dokumentų rengėjo sutikimą. Komisija informuoja atsakingą Parlamento komitetą apie derybų eigą ir, visų pirma, paaiškina, kaip buvo atsižvelgta į Parlamento nuomonę.
6.
Tarptautinių susitarimų, kuriems sudaryti nereikia gauti Parlamento sutikimo, atveju Komisija užtikrina, kad Parlamentas būtų nedelsiant visapusiškai informuotas ir jam būtų suteikta informacija bent apie derybinių nurodymų projektą, priimtus derybinius nurodymus, tolesnę derybų eigą ir derybų rezultatus.
7.
Pagal pagrindų susitarimo 24 punkto nuostatas Komisija tinkamu laiku pateikia Parlamentui išsamią informaciją apie tai, kada tarptautinis susitarimas bus parafuojamas ir kuo anksčiau informuoja Parlamentą apie tai, kada ji ketina pasiūlyti Tarybai pradėti preliminariai jį taikyti, ir pateikia to priežastis, išskyrus skubos atvejus, sutrukdančius jai tą padaryti.
8.
Komisija tinkamu laiku vienu metu informuoja Tarybą ir Parlamentą apie savo ketinimą pasiūlyti Tarybai sustabdyti tarptautinio susitarimo taikymą ir pateikia to priežastis.
9.
Tarptautinių susitarimų, kuriems taikoma pritarimo procedūra, kaip numatyta SESV, atveju Komisija taip pat visapusiškai informuoja Parlamentą prieš patvirtindama susitarimo pakeitimus, kuriems pritarė Taryba, nukrypdama nuo atitinkamų nuostatų pagal SESV 218 straipsnio 7 dalį.
4
priedas:
Komisijos darbo programos grafikas
Prie Komisijos darbo programos pridedami pasiūlymai dėl įstatymo galią turinčių ir įstatymo galios neturinčių teisės aktų ateinantiems metams. Komisijos darbo programa sudaroma atitinkamai kitiems metams ir joje išsamiai nurodomi Komisijos kitų metų prioritetai. Taigi Komisijos darbo programa gali sudaryti struktūrinio dialogo su Parlamentu pagrindą, siekiant tarpusavio supratimo.
Komisijos darbo programoje taip pat nurodomos planuojamos iniciatyvos dėl privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų, dėl pasiūlymų panaikinimo ir supaprastinimo.
1.
Pirmąjį metų pusmetį Komisijos nariai su atitinkamais Parlamento komitetais pradeda nenutrūkstamą reguliarų dialogą dėl Komisijos tų metų darbo programos įgyvendinimo ir dėl būsimos Komisijos darbo programos rengimo. Remiantis tuo dialogui kiekvienas Parlamento komitetas praneša apie jo rezultatus Komitetų pirmininkų sueigai.
2.
Tuo pat metu Komitetų pirmininkų sueiga reguliariai keičiasi nuomonėmis su Komisijos Pirmininko pavaduotoju, atsakingu už tarpinstitucinius ryšius, kad būtų įvertinta dabartinė Komisijos darbo programos įgyvendinimo padėtis, aptaria, kaip ruošiama būsima Komisijos darbo programa, ir įvertina vykstančios dvišalės diskusijos tarp susijusių Parlamento komitetų ir Komisijos narių rezultatus.
3.
Birželio mėnesį Komitetų pirmininkų sueiga pateikia Pirmininkų sueigai apibendrinamąją ataskaitą, kurioje turėtų būti pateikiami Komisijos darbo programos įgyvendinimo tikrinimo rezultatai ir Parlamento prioritetai būsimos Komisijos darbo programos atžvilgiu, ir Parlamentas informuoja apie tai Komisiją.
4.
Remdamasis ta apibendrinamąja ataskaita Parlamentas priima rezoliuciją per liepos mėnesinę sesiją, pabrėždamas savo poziciją ir ypač įtraukdamas prašymus, paremtus teisėkūros pranešimais savo iniciatyva.
5.
Kiekvienais metais per pirmąją rugsėjo mėnesinę sesiją bus organizuojamos „Sąjungos padėties“ diskusijos, kurių metu Komisijos pirmininkas pateikia pranešimą, kuriame įvertina einamuosius metus ir apžvelgia kitų metų prioritetus. Šiuo tikslu Komisijos pirmininkas tuo pat metu raštu pateiks Parlamentui pagrindines pasirengimo kitų metų Komisijos darbo programai gaires.
6.
Nuo rugsėjo mėnesio pradžios atsakingi Parlamento komitetai ir atitinkami Komisijos nariai gali susitikti, kad išsamiau aptartų kiekvienos politikos srities būsimus prioritetus. Šie susitikimai baigiami atitinkamai Komitetų pirmininkų sueigos bei Komisijos narių kolegijos posėdžiu ir Pirmininkų sueigos bei Komisijos pirmininko posėdžiu.
7.
Spalio mėnesį Komisija priima kitų metų savo darbo programą. Po to Komisijos pirmininkas atitinkamu lygmeniu pristato šią darbo programą Parlamentui.
8.
Parlamentas gali surengti diskusijas ir per gruodžio mėnesinę sesiją priimti rezoliuciją.
9.
Toks grafikas taikomas kiekvieno reguliaraus programų sudarymo ciklo atveju, išskyrus rinkimų į Parlamentą metus, sutampančius su Komisijos kadencijos pabaiga.
10.
Šiuo grafiku nedaromas poveikis jokių būsimų susitarimų dėl tarpinstitucinių programų sudarymui.
XV
PRIEDAS
Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais
2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais
OL L 145, 2001 5 31, p. 43.
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 255 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami Komisijos pasiūlymą
OL C 177 E, 2000 6 27, p. 70.
,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos
Europos Parlamento nuomonė, pareikšta 2001 m. gegužės 3 d. ir 2001 m. gegužės 28 d. Tarybos sprendimas.
,
kadangi:
1.
Europos Sąjungos sutarties 1 straipsnio antrojoje pastraipoje įtvirtinta atvirumo sąvoka, nurodant, kad Sutartimi žymimas naujas etapas dar glaudesnės sąjungos tarp Europos tautų kūrimo procese, kur visi sprendimai yra priimami kaip galima atviriau bei kaip galima arčiau piliečių ;
2.
atvirumas leidžia piliečiams artimiau dalyvauti sprendimų priėmimo procese bei garantuoja didesnį valdymo teisėtumą ir veiksmingumą bei aukštesnį atskaitomybės piliečiui mastą demokratinėje sistemoje. Atvirumas padeda stiprinti demokratijos principus ir pagarbą pagrindinėms teisėms, kaip numatyta ES sutarties 6 straipsnyje bei Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje;
3.
Birmingeme, Edinburge ir Kopenhagoje vykusių Europos Vadovų Tarybos susitikimų išvadose akcentuojama didesnio skaidrumo Sąjungos institucijų veikloje taikymo būtinybė. Šiuo reglamentu konsoliduojamos iniciatyvos, kurių jau ėmėsi institucijos, siekdamos pagerinti sprendimų priėmimo proceso skaidrumą;
4.
šio reglamento tikslas yra padaryti visuomenės teisę susipažinti su dokumentais kaip galima veiksmingesne bei numatyti tokios galimybės principus ir ribas pagal ES sutarties 255 straipsnio 2 dalį;
5.
kadangi susipažinimo su dokumentais galimybės klausimas nėra reglamentuojamas Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartyje ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartyje, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, remdamiesi prie Amsterdamo sutarties Baigiamojo akto pridėta Deklaraciją Nr.41, turėtų pagal šį reglamentą parengti rekomendacijas dėl dokumentų, susijusių su veikla, įeinančia į šių dviejų Sutarčių taikymo sritį;
6.
platesnė susipažinimo su dokumentais galimybė turėtų būti numatyta tais atvejais, kai institucijos atlieka įstatymų leidimo funkcijas, įskaitant ir tuos atvejus, kai joms ši teisė suteikta pagal įgaliojimą, tačiau tuo pačiu išsaugant institucijų sprendimų priėmimo proceso veiksmingumą. Galimybė tiesiogiai susipažinti su tokiais dokumentais turėtų būti kaip galima platesnė;
7.
pagal ES sutarties 28 straipsnio 1 dalį ir 41 straipsnio 1 dalį, teisė susipažinti taip pat galioja ir dokumentams, susijusiems su bendra užsienio ir saugumo politika bei su policijos ir teismų bendradarbiavimu baudžiamosios teisės srityje. Kiekviena institucija turėtų laikytis joje galiojančių saugumo taisyklių;
8.
siekiant garantuoti, kad šis reglamentas būtų visapusiškai taikomas visoje Sąjungos veikloje, visos agentūros, kurias įsteigia institucijos, turėtų laikytis šiame reglamente numatytų principų;
9.
atsižvelgiant į ypač slapto pobūdžio tam tikrų dokumentų turinį, jiems turėtų būti taikomos specialios taisyklės. Europos Parlamento informavimo apie tokių dokumentų turinį sąranga turėtų būti nustatyta tarpinstituciniu susitarimu;
10.
siekiant, kad institucijų darbas būtų kuo atviresnis, Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija turėtų sudaryti galimybę susipažinti ne tiktai su šių institucijų parengtais dokumentais, bet ir su jų gaunamais dokumentais. Ryšium su tuo, prisimenama, kad prie Amsterdamo sutarties Baigiamojo akto pridėtoje Deklaracijoje Nr.35 numatyta, kad valstybė narė turi teisę prašyti Komisijos arba Tarybos neperduoti be jos išankstinio sutikimo iš tos valstybės kilusio dokumento trečiosioms šalims;
11.
iš esmės visi institucijų dokumentai turėtų būti prieinami visuomenei. Tačiau, išimties tvarka turėtų būti apsaugomi tam tikri visuomenės ir asmeniniai interesai. Institucijoms turėtų būti suteikta teisė saugoti savo vidaus konsultacijas ir svarstymus, kai yra būtina išlaikyti jų sugebėjimą vykdyti užduotis. Svarstydamos dėl išimčių, institucijos turėtų atsižvelgti į Sąjungos teisėje numatytus principus dėl asmeninių duomenų apsaugos visoje Sąjungos veikloje;
12.
visos taisyklės, reglamentuojančios susipažinimo su institucijų dokumentais galimybę, turėtų atitikti šį reglamentą;
13.
siekiant visiškai užtikrinti teisę susipažinti su dokumentais, turėtų būti taikoma dviejų lygių administracinė procedūra, numatanti papildomą teisminio nagrinėjimo arba kreipimosi su skundu į ombudsmeną galimybę;
14.
kiekviena institucija turėtų imtis visų reikiamų priemonių informuoti visuomenę apie naujas įsigaliojusias nuostatas bei apmokyti savo personalą teikti pagalbą piliečiams, šiems naudojantis pagal šį reglamentą suteikiama teise. Kad piliečiai galėtų lengviau naudotis savo teisėmis, kiekviena institucija turėtų padaryti prieinamu savo dokumentų registrą;
15.
nors šiuo reglamentu nesiekiama keisti nacionalinių teisės aktų, reglamentuojančių galimybę susipažinti su dokumentais, tačiau yra akivaizdu, kad, remiantis lojalaus bendradarbiavimo principu, kuriuo grindžiami santykiai tarp institucijų ir valstybių narių, valstybės narės turėtų pasistengti nekliudyti deramam šio reglamento taikymui ir turėtų gerbti institucijų saugumo taisykles;
16.
šis reglamentas nepažeidžia galiojančios valstybių narių, teisminės valdžios institucijų ar tyrimo organų teisės susipažinti su dokumentais;
17.
pagal EB sutarties 255 straipsnio 3 dalį kiekviena institucija savo darbo tvarkos taisyklėse numato specialias nuostatas, reglamentuojančias galimybę susipažinti su jų dokumentais. Todėl, jei reikalinga, 1993 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 93/731/EB dėl galimybės visuomenei susipažinti su Tarybos dokumentais
OL L 340, 1993 12 31, p. 43. Sprendimas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2000/527/EB (OL L 212, 2000 8 23, p. 9).
, 1994 m. vasario 8 d. Komisijos sprendimas 94/90/EAPB, EB, Euratomas dėl galimybės visuomenei susipažinti su Komisijos dokumentais
OL L 46, 1994 2 18, p. 58. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 96/567/EB, EAPB, Euratomas (OL L 247, 1996 9 28, p. 45).
, 1997 m. liepos 10 d. Europos Parlamento sprendimas 97/632/EB, EAPB, Euratomas dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento dokumentais
OL L 263, 1997 9 25, p. 27.
bei Šengeno dokumentų konfidencialumo taisyklės turėtų būti, jei reikia, pakeistos arba panaikintos,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
1 straipsnis Tikslai
Šio reglamento tikslas yra:
a)
nustatyti EB sutarties 255 straipsnyje numatytos teisės susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos (toliau vadinamų „institucijomis“) dokumentais principus, sąlygas bei visuomenės ar privačių interesų sąlygojamus apribojimus, kad būtų užtikrinta kaip galima platesnė susipažinimo su dokumentų galimybė;
b)
numatyti taisykles, kurios leistų kaip galima labiau palengvinti naudojimąsi šia teise; ir
c)
skatinti gerą administracinę patirtį, susijusią su galimybe susipažinti su dokumentais.
2 straipsnis Naudos gavėjai ir taikymo sritis
1.
Bet kuris Sąjungos pilietis ir bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, gyvenantis ar turintis registruotą buveinę valstybėje narėje, turi teisę, laikydamasis šiame reglamente nustatytų principų, sąlygų ir apribojimų, susipažinti su institucijų dokumentais.
2.
Institucijos gali, laikydamosi tų pačių principų, sąlygų ir apribojimų, leisti bet kuriam fiziniam ar juridiniam asmeniui, negyvenančiam arba neturinčiam registruotos buveinės valstybėje narėje, susipažinti su dokumentais.
3.
Šis reglamentas taikomas visiems institucijos turimiems dokumentams, tai yra, jos parengtiems arba gautiems ir esantiems jos žinioje, susijusiems su visomis Europos Sąjungos veiklos sritimis.
4.
Nepažeidžiant 4 ir 9 straipsnių, dokumentai yra pateikiami visuomenei pateikus rašytinį prašymą arba tiesiogiai elektroniniu būdu arba per registrą. Visų pirma yra tiesiogiai prieinami pagal 12 straipsnį teisėkūros procese parengti arba gauti dokumentai.
5.
Slapto pobūdžio, kaip apibūdinta 9 straipsnio 1 dalyje, dokumentams yra taikoma speciali tame straipsnyje numatyta procedūra.
6.
Šis reglamentas nepažeidžia teisės visuomenei susipažinti su institucijų turimais dokumentais, kurie gali būti parengti pagal tarptautinės teisės dokumentus arba juos įgyvendinančių institucijų aktus.
3 straipsnis Sąvokų apibrėžimai
Šiame reglamente:
d)
„dokumentas“ – bet kuria forma (parašytas ant popieriaus, elektroninėje laikmenoje arba garso, vaizdo ar audiovizualiniame įraše) pateiktas turinys, susijęs su į institucijos atsakomybės sferą įeinančia politika, veikla ir sprendimais;
e)
„trečioji šalis“ – bet kuris fizinis ar juridinis asmuo arba kitas subjektas, nepriklausantis atitinkamai institucijai, įskaitant valstybes nares, kitas Bendrijos arba ne Bendrijos institucijas ir įstaigas bei trečiąsias šalis.
4 straipsnis Išimtys
1.
Institucijos nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentais, dėl kurių atskleidimo nukentėtų apsauga:
f)
visuomenės intereso, susijusio su:
-
visuomenės saugumu,
-
gynybos ir kariniais reikalais,
-
tarptautiniais santykiais,
-
Bendrijos arba valstybės narės finansine, pinigų ar ekonomine politika;
g)
individo privatumu ir neliečiamumu, ypač pagal asmens duomenų apsaugą reglamentuojančius Bendrijos teisės aktus.
2.
Institucijos nesuteikia galimybės susipažinti su dokumentais, dėl kurių atskleidimo nukentėtų apsauga:
-
komercinių fizinių arba juridinių asmenų interesų, įskaitant intelektinės nuosavybės,
-
teismo proceso ir teisinės pagalbos,
-
inspekcijų, tyrimų ir audito tikslų,
nebent atskleidimo reikalautų viršesnis viešasis interesas.
3.
Galimybė susipažinti su institucijos parengtais dokumentais, skirtais vidaus naudojimui arba su institucijoje gautais dokumentais, susijusiais su tokiu klausimu dėl kurio institucija dar nėra priėmusi sprendimo, nesuteikiama, jei dokumento atskleidimas rimtai pakenktų institucijos sprendimų priėmimo procesui, nebent atskleidimo reikalautų viršesnis viešasis interesas.
Galimybė susipažinti su dokumentu, kuriame pareikšta vidaus reikmėms skirta nuomonė, esanti svarstymų ir preliminarių konsultacijų minimos institucijos viduje dalimi, nesuteikiama netgi po to, kai sprendimas jau yra priimtas, jei dokumento atskleidimas rimtai pakenktų institucijos sprendimų priėmimo procesui, nebent atskleidimo reikalautų viršesnis viešasis interesas.
4.
Kalbant apie trečiųjų šalių dokumentus, institucija konsultuojasi su trečiąja šalimi, siekdama nustatyti, ar taikytina išimtis, numatyta šio straipsnio 1 arba 2 dalyje, nebent būtų akivaizdu, kad dokumentas gali arba negali būti atskleistas.
5.
Valstybė narė gali prašyti, kad institucija neatskleistų iš tos valstybės narės kilusio dokumento be jos išankstinio sutikimo.
6.
Jei kuri nors iš išimčių yra taikoma tiktai kai kurioms dokumento dalims, likusios dokumento dalys yra išduodamos.
7.
Šio straipsnio 1–3 dalyse numatytos išimtys yra taikomos tiktai tokiam laikotarpiui, kai toks draudimas yra pateisinamas, atsižvelgiant į dokumento turinį. Išimtys gali galioti ne ilgiau kaip 20 metų. Kalbant apie dokumentus, kuriems išimtys galioja dėl privatumo ar komercinių interesų, taip pat slapto pobūdžio dokumentų atveju, išimtys, jei reikia, gali būti taikomos ir pasibaigus šiam laikotarpiui.
5 straipsnis Dokumentai valstybėse narėse
Jei valstybė narė gauna paraišką dėl jos turimo iš institucijos kilusio dokumento, ta valstybė narė, nebent būtų akivaizdu, kad dokumentas gali arba negali būti atskleistas, konsultuojasi su minima institucija, kad galėtų priimti sprendimą, kuris nekliudytų siekti šio reglamento tikslų.
Arba, valstybė narė gali nukreipti paraišką į tą instituciją
6 straipsnis Paraiškos
1.
Paraiška dėl galimybės susipažinti su dokumentais pateikiama bet kuria raštiška forma, įskaitant elektronine, viena iš EB sutarties 314 straipsnyje minimų kalbų, bei pakankamai tiksliai nurodant dokumentą, kad institucija galėtų jį identifikuoti. Pareiškėjas nebūtinai turi nurodyti paraiškos pateikimo priežastį.
2.
Jei paraiška nėra pakankamai konkreti, institucija kreipiasi į pareiškėją, kad patikslintų paraišką, bei padeda jam tai padaryti, pavyzdžiui, suteikdama informaciją, kaip naudotis viešuoju dokumentų registru.
3.
Tuo atveju, kai paraiškoje prašoma labai ilgo dokumento, arba ji susijusi su labai dideliu skaičiumi dokumentų, atitinkama institucija gali neformaliai pasitarti su pareiškėju, kad būtų surastas teisingas sprendimas.
4.
Institucija teikia informaciją bei pagalbą piliečiams apie tai kaip ir kur pateikti paraiškas dėl galimybės susipažinti su dokumentais.
7 straipsnis Pirminės paraiškos tvarkymas
1.
Paraiška dėl galimybės susipažinti su dokumentais yra vykdoma nedelsiant. Prašytojui išsiunčiamas patvirtinimas apie paraiškos gavimą. Per 15 darbo dienų nuo paraiškos užregistravimo, institucija arba duoda leidimą susipažinti su dokumentu ir per tą laikotarpį suteikia tokią galimybę pagal 10 straipsnį, arba pareiškėjui raštu nurodo visiško arba dalinio atsisakymo priežastį bei informuoja jį apie jo teisę pateikti kartotinę paraišką pagal šio straipsnio 2 dalį.
2.
Visiško arba dalinio atsisakymo atveju pareiškėjas gali per 15 darbo dienų nuo institucijos atsakymo gavimo pateikti kartotinę paraišką, prašydamas, kad institucija dar kartą peržiūrėtų savo poziciją.
3.
Ypatingais atvejais, pavyzdžiui, jei prašoma labai ilgo dokumento arba paraiška susijusi su labai dideliu dokumentų skaičiumi, straipsnio 1 dalyje numatytas terminas gali būti pratęstas 15 darbo dienų, su sąlyga, kad pareiškėjui pranešama iš anksto ir nurodomos konkrečios priežastys.
4.
Institucijai neatsiuntus atsakymo per nurodytą laikotarpį, prašytojas turi teisę pateikti kartotinę paraišką.
8 straipsnis Kartotinės paraiškos tvarkymas
1.
Kartotinė paraiška yra vykdoma nedelsiant. Per 15 darbo dienų nuo tokios paraiškos užregistravimo, institucija arba duoda leidimą susipažinti su dokumentu ir per tą laikotarpį suteikia tokią galimybę pagal 10 straipsnį, arba prašytojui raštu nurodo visiško arba dalinio atsisakymo priežastį. Visiško arba dalinio atsisakymo atveju institucija informuoja prašytoją apie tai, kokiomis priemonėmis jis gali ginti savo teises, tai yra: jis gali pradėti teisminį procesą prieš instituciją ir (arba) paduoti skundą ombudsmenui, atitinkamai EB sutarties 203 ir 195 straipsniuose numatytomis sąlygomis.
2.
Ypatingais atvejais, pavyzdžiui jei prašoma labai ilgo dokumento arba paraiška susijusi su labai dideliu dokumentų skaičiumi, straipsnio 1 dalyje numatytas terminas gali būti 15 darbo dienų pratęstas, su sąlyga, kad pareiškėjui pranešama iš anksto ir nurodomos konkrečios priežastys.
3.
Jei institucija per nurodytą laikotarpį neatsiunčia atsakymo, tai laikoma neigiamu atsakymu, ir prašytojas turi teisę pradėti teisminį procesą prieš instituciją ir (arba) paduoti skundą ombudsmenui pagal atitinkamas EB sutarties nuostatas.
9 straipsnis Slapto pobūdžio dokumentams taikoma tvarka
1.
Slapto pobūdžio dokumentais yra laikomi iš institucijų arba jų įsteigtų agentūrų, iš valstybių narių, trečiųjų šalių arba tarptautinių organizacijų kilę dokumentai, kurie, priklausomai nuo atitinkamos institucijos taisyklių, klasifikuojami kaip „TRÉS SECRET/TOP SECRET“ (YPATINGAI SLAPTI), „SECRET“ (SLAPTI) arba „CONFIDENTIEL“ (KONFIDENCIALŪS), ir kurie gina esminius Europos Sąjungos arba vienos ar daugiau valstybių narių interesus 4 straipsnio 1 dalies a punkte minimose srityse, ypač susijusius su visuomenės saugumu, gynyba ir kariniais reikalais.
2.
Paraiškas dėl galimybės susipažinti su slapto pobūdžio dokumentais 7 ir 8 straipsniuose numatyta tvarka gali tvarkyti tiktai tie asmenys, kurie turi teisę susipažinti su tais dokumentais. Šie asmenys, nepažeisdami 11 straipsnio 2 dalies, taip pat sprendžia, kurios su slapto pobūdžio dokumentais susijusios nuorodos, turi būti pateikiamos viešajame registre.
3.
Slapto pobūdžio dokumentai registruojami registre ir išduodami tiktai esant dokumento parengėjo sutikimui.
4.
Institucija, nusprendusi neduoti leidimo susipažinti su slapto pobūdžio dokumentu, nurodo tokio savo sprendimo priežastis, nepažeisdama 4 straipsniu ginamų interesų.
5.
Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, užtikrinančių, kad, tvarkant su slapto pobūdžio dokumentais susijusias paraiškas būtų laikomasi šiame ir 4 straipsniuose nustatytų principų.
6.
Visuomenė turi teisę susipažinti su institucijų taisyklėmis, susijusiomis su slapto pobūdžio dokumentais.
7.
Komisija ir Taryba teikia su slapto pobūdžio dokumentais susijusią informaciją Europos Parlamentui pagal tarp šių institucijų priimtus susitarimus.
10 straipsnis Galimybės susipažinti su dokumentais realizavimas pateikus paraišką
1.
Prašytojui suteikiama galimybė susipažinti su dokumentais, leidžiant juos peržiūrėti vietoje arba atsiunčiant kopiją, įskaitant ir, jei įmanoma, elektroninę kopiją, pagal prašytojo pasirinkimą. Kopijų gamybos ir siuntimo išlaidos gali būti pateikiamos apmokėti prašytojui. Šis mokestis neturi viršyti realių kopijų gamybos ir persiuntimo išlaidų. Susipažinimas su dokumentu vietoje, mažiau kaip 20 puslapių A4 formato kopijų ir tiesioginis priėjimas prie dokumentų elektroniniu būdu arba per registrą yra nemokamas.
2.
Dokumentai pateikiami tuo pavidalu ir forma (įskaitant elektroniniu būdu), arba alternatyviame formate, pavyzdžiui Brailio raštu, stambiais rašmenimis (spaudos ar mašinraščio), visiškai atsižvelgiant į prašytojo pageidavimus.
3.
Siekiant užtikrinti piliečių teisių pagal šį reglamentą veiksmingumą, kiekviena institucija suteikia visuomenei galimybę susipažinti su jos dokumentų registru. Registras turėtų būti prieinamas elektroniniu būdu. Nuorodos apie dokumentus registre įrašomos nedelsiant.
11 straipsnis Registrai
1.
Siekiant užtikrinti piliečių teisių pagal šį reglamentą veiksmingumą, kiekviena institucija suteikia visuomenei galimybę susipažinti su jos dokumentų registru. Registras turėtų būti prieinamas elektroniniu būdu. Nuorodos apie dokumentus registre įrašomos nedelsiant.
2.
Prie kiekvieno dokumento registre pateikiamas nuorodos numeris (įskaitant, kur tinka, ir tarpinstitucinę nuorodą), dokumento tema ir (arba) trumpas jo turinio aprašymas bei data, kada jis buvo gautas arba surašytas ir įtrauktas į registrą. Įrašai daromi tokiu būdu, kad nepakenktų 4 straipsnyje nurodytų interesų apsaugai.
3.
Institucijos nedelsdamos imasi priemonių parengti registrą, kuris pradėtų veikti nuo 2002 m. birželio 3 d.
12 straipsnis Susipažinimas su dokumentais tiesiogiai elektroniniu būdu arba per registrą
1.
Institucijos sudaro galimybes, kad dokumentai, kiek įmanoma, būtų tiesiogiai prieinami visuomenei elektroniniu būdu arba per registrą pagal atitinkamos institucijos taisykles.
2.
Visų pirma, tiesiogiai prieinami, laikantis 4 ir 9 straipsnio nuostatų, turėtų būti teisėkūros dokumentai, tai yra, valstybėse narėse juridinę galią turinčių arba jas saistančių teisės aktų priėmimo procese parengti arba gauti dokumentai.
3.
Kur įmanoma, tiesiogiai turėtų būti prieinami kiti dokumentai, ypač susiję su plėtros politika ar strategija.
4.
Kai per registrą nesuteikiama galimybė tiesiogiai susipažinti su dokumentais, registre, jei įmanoma, nurodoma dokumento buvimo vieta.
13 straipsnis Paskelbimas Oficialiame leidinyje
1.
Be EB sutarties 254 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei Euratomo sutarties 163 straipsnio pirmoje pastraipoje minimų teisės aktų, Oficialiajame leidinyje, laikantis šio reglamento 4 ir 9 straipsnių nuostatų, skelbiami šie dokumentai:
h)
Komisijos pasiūlymai;
i)
Tarybos pozicijos, priimtos pagal EB sutarties 251 ir 252 straipsniuose nurodytą procedūrą bei šias pozicijas pagrindžiančios priežastys, taip pat Europos Parlamento pozicijos šiose procedūrose;
j)
pagrindų sprendimai bei ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje nurodyti sprendimai;
k)
Tarybos konvencijos, parengtos ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka;
l)
Valstybių narių pasirašytos konvencijos ES sutarties 293 straipsnio pagrindu;
m)
Bendrijos, arba pagal ES sutarties 24 straipsnį, sudaryti tarptautiniai susitarimai.
2.
Jei įmanoma, Oficialiajame leidinyje spausdinami šie dokumentai:
n)
Tarybai pateiktos valstybės narės iniciatyvos pagal EB sutarties 67 straipsnio 1 dalį arba pagal ES sutarties 34 straipsnio 2 dalį;
o)
ES sutarties 34 straipsnio 2 dalyje minimos pozicijos;
p)
Direktyvos, išskyrus nurodytas EB sutarties 254 straipsnio 1 ir 2 dalyse, sprendimai, išskyrus nurodytus EB sutarties 254 straipsnio 1 dalyje, rekomendacijos ir nuomonės.
3.
Kiekviena institucija gali savo darbo tvarkos taisyklėse numatyti kokie dar dokumentai skelbtini Oficialiajame leidinyje.
14 straipsnis Informacija
1.
Kiekviena institucija imasi reikalingų priemonių informuoti visuomenę apie teises, kuriomis ji gali naudotis pagal šį reglamentą.
2.
Valstybės narės bendradarbiauja su institucijomis, teikdamos informaciją piliečiams.
15 straipsnis Administracinė veikla institucijose
1.
Institucijos plėtoja gerą administracinę veiklą, siekiant lengviau įgyvendinti šiuo reglamentu garantuojamą teisę susipažinti su dokumentais.
2.
Institucijos įsteigia tarpinstitucinį komitetą, kuris nustatytų geriausią administracinę veiklą, spręstų galimus konfliktus bei aptartų tolesnį visuomenės teisės susipažinti su dokumentais plėtojimą.
16 straipsnis Dokumentų atkūrimas
Šiuo reglamentu nepažeidžiamos jokios galiojančios autorinių teisių normos, kurios gali riboti trečiosios šalies teisę atkurti arba naudoti išduotus dokumentus.
17 straipsnis Ataskaitos
1.
Kiekviena institucija kasmet spausdina ataskaitą apie praėjusius metus, kur taip pat nurodytas atvejų, kai institucija nesuteikė galimybės susipažinti su dokumentais, skaičius, tokio atsisakymo priežastys bei į registrą neįtrauktų slapto pobūdžio dokumentų skaičius.
2.
Ne vėliau kaip iki 2004 m. sausio 31 d. Komisija paskelbia ataskaitą apie šio reglamento principų įgyvendinimą ir pateikia rekomendacijas, įskaitant, jei reikia, pasiūlymus dėl šio reglamento pataisų bei priemonių, kurių turi imtis institucijos, veiksmų programą.
18 straipsnis Taikymo priemonės
1.
Kiekviena institucija suderina savo darbo tvarkos taisykles su šio reglamento nuostatoms. Tokie pataisymai įsigalioja nuo 2001 m. gruodžio 3 d.
2.
Per šešis mėnesius po šio reglamento įsigaliojimo Komisija išnagrinėja 1983 m. vasario 1 d. Tarybos reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos istorinių archyvų atvėrimo visuomenei
OL L 43, 1983 2 15, p. 1.
atitikimą šiam reglamentui, kad būtų kaip įmanoma geriau užtikrintas dokumentų išsaugojimas ir archyvavimas.
3.
Per šešis mėnesius nuo reglamento įsigaliojimo Komisija išnagrinėja galiojančių susipažinimą su dokumentais reglamentuojančių taisyklių atitikimą šiam reglamentui.
19 straipsnis Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo
Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje
.
Jis taikomas nuo 2001 m. gruodžio 3 d.
XVI
PRIEDAS
Parlamento narių elgesio normų aiškinimo gairės
1.
Reikėtų skirti matomą elgesį, kuris gali būti toleruojamas, jeigu juo niekas neįžeidžiamas ir (arba) neapšmeižiamas, kuris neperžengia leistinų ribų ir nesukelia konflikto, ir elgesį, kuriuo aktyviai trikdoma kuri nors Parlamento veikla.
2.
Parlamento nariai yra atsakingi, jei jų įdarbinti asmenys arba asmenys, kuriems jie padėjo patekti į Parlamentą, jo patalpose pažeidžia Parlamento narių elgesio normas.
Parlamento pirmininkas ar jo atstovai gali įgyvendinti jiems suteiktus drausminius įgaliojimus šių asmenų ar kitų Parlamente nedirbančių asmenų atžvilgiu, jei jie yra Parlamento patalpose.
XVII
PRIEDAS
Komisijos tvirtinimo gairės
1.
Parlamentui balsuojant dėl pritarimo visai Komisijos sudėčiai, taikomi šie principai, kriterijai ir nuostatos:
a)
Vertinimo pagrindas
Parlamentas įvertina paskirtuosius Komisijos narius, atsižvelgdamas į jų bendrą kompetenciją, įsipareigojimus Europai ir asmeninį nepriklausomumą. Jis vertina su atitinkamu postu susijusias žinias ir komunikacijos įgūdžius.
Parlamentas ypatingai atsižvelgia į lyčių pusiausvyrą. Jis gali pareikšti nuomonę dėl išrinktojo Komisijos pirmininko siūlomo pareigų pagal postus padalijimo.
Parlamentas gali paprašyti bet kokios informacijos, kurios reikia siekiant priimti sprendimą dėl paskirtųjų Komisijos narių tinkamumo. Jis tikisi, kad bus atskleista visa su jų finansiniais interesais susijusi informacija. Paskirtųjų Komisijos narių interesų deklaracijos teikiamos nagrinėti už teisės reikalus atsakingam komitetui.
b)
Klausymai
Kiekvienas paskirtasis Komisijos narys kviečiamas dalyvauti atitinkamo komiteto arba komitetų posėdžiuose viename klausyme. Klausymai yra vieši.
Klausymus organizuoja Pirmininkų sueiga pagal Komitetų pirmininkų sueigos rekomendaciją. Už išsamią tvarką atsakingas kiekvieno komiteto pirmininkas ir koordinatoriai. Gali būti skiriami pranešėjai.
Mišrių kompetencijų postų atveju suderinama, kad klausymams būtų paskirti tinkami komitetai. Yra trys galimybės:
i)
jeigu paskirtojo Komisijos nario postas susijęs tik su vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso tik tas komitetas (atsakingas komitetas),
ii)
jeigu paskirtojo Komisijos nario postas daugiau ar mažiau vienodai susijęs su kelių Parlamento komitetų kompetencijos sritimis, paskirtąjį Komisijos narį bendrai išklauso tie keli komitetai, (jungtiniai komitetai) ir
iii)
jeigu paskirtojo Komisijos nario postas iš esmės susijęs su vieno komiteto kompetencijos sritimi ir tik nedideliu mastu su bent dar vieno Parlamento komiteto kompetencijos sritimi, paskirtąjį Komisijos narį išklauso pagrindinio atsakingo komiteto nariai, dalyvaujant kito komiteto ar kitų komitetų (susijusių komitetų) nariams.
Derinant šiuos dalykus, visapusiškai konsultuojamasi su išrinktuoju Komisijos pirmininku.
Komitetai, likus pakankamai laiko iki klausymų pradžios, raštu pateikia klausimus paskirtiesiems Komisijos nariams. Kiekvienam paskirtajam Komisijos nariui pateikiami du bendri Komitetų pirmininkų sueigos parengti klausimai: pirmas susijęs su bendros kompetencijos, įsipareigojimų Europai ir asmeninio nepriklausomumo aspektais, o antras – su skiriamomis pareigomis ir bendradarbiavimu su Parlamentu. Atsakingas komitetas parengia kitus tris klausimus. Jungtinių komitetų atveju kiekvienam iš komitetų suteikiama teisė parengti du klausimus.
Numatoma, kad kiekvienas klausymas trunka tris valandas. Klausymai vyksta tokiomis aplinkybėmis ir sąlygomis, kuriomis paskirtieji Komisijos nariai turi vienodą ir nešališkai suteikiamą galimybę prisistatyti ir išreikšti savo nuomonę.
Paskirtieji Komisijos nariai pakviečiami padaryti ne ilgesnį kaip penkiolikos minučių įžanginį pranešimą žodžiu. Jei įmanoma, vykstant klausymui pateikiami klausimai sugrupuojami pagal temas. Didžioji dalis kalbėjimo laiko skiriama frakcijoms, mutatis mutandis taikant 149 straipsnį. Rengiant klausymus siekiama, kad užsimegztų pliuralistinis politinis paskirtųjų Komisijos narių ir Parlamento narių dialogas. Prieš klausymo pabaigą paskirtiesiems Komisijos nariams suteikiama galimybė padaryti glaustą baigiamąjį pranešimą.
Rengiamos tiesioginės klausymų garso ir vaizdo transliacijos. Indeksuotas klausymų įrašas pateikiamas visuomenei per 24 valandas.
c)
Įvertinimas
Pasibaigus klausymams, komiteto pirmininkas ir koordinatoriai nedelsdami susirenka ir įvertina kiekvieną paskirtąjį Komisijos narį. Šie posėdžiai yra uždari. Koordinatorių prašoma pateikti savo nuomonę dėl to, ar paskirtieji Komisijos nariai turi tinkamą kvalifikaciją būti Komisijos nariais ir eiti tam tikras pareigas, į kurias jie paskirti. Komitetų pirmininkų sueiga nustato standartinę formą, kad būtų galima lengviau atlikti vertinimą.
Jungtinių komitetų atveju atitinkamų komitetų pirmininkai ir koordinatoriai vykstant procedūrai veikia kartu.
Pateikiamas vienas bendras kiekvieno paskirtojo Komisijos nario vertinimas. Įtraukiamos visų su klausymu susijusių komitetų nuomonės.
Jei norint atlikti vertinimą komitetams reikia daugiau informacijos, Parlamento pirmininkas jų vardu raštu kreipiasi į išrinktąjį Komisijos pirmininką. Koordinatoriai atsižvelgia į jo pateiktą atsakymą.
Jeigu koordinatoriams nepavyksta pasiekti bendro sutarimo dėl vertinimo arba jei viena iš frakcijų pateikia prašymą, komiteto pirmininkas sukviečia visus komiteto narius į posėdį. Komiteto pirmininkas kaip paskutinę priemonę kviečia slaptai balsuoti dėl abiejų sprendimų.
Komitetų vertinimo pranešimas patvirtinamas ir paskelbiamas viešai per 24 valandas po klausymo. Pranešimus išnagrinėja Komitetų pirmininkų sueiga, tuomet jie pateikiami Pirmininkų sueigai. Jei Pirmininkų sueiga nenusprendžia prašyti išsamesnės informacijos, ji, pasikeitusi nuomonėmis, paskelbia, jog klausymai baigti.
Išrinktasis Komisijos pirmininkas per Parlamento posėdį, į kurį pakviečiamas Europos Vadovų Tarybos pirmininkas ir Tarybos pirmininkas, pristato visus paskirtuosius Komisijos narius ir jų programą. Po pristatymo vyksta diskusijos. Siekiant užbaigti diskusijas, bet kuri frakcija arba ne mažiau kaip keturiasdešimt Parlamento narių gali pateikti pasiūlymą dėl rezoliucijos. Taikomos 110 straipsnio 3, 4 ir 5 dalys.
Pasibaigus balsavimui dėl pasiūlymo dėl rezoliucijos, Parlamentas balsuoja pritarti ar nepritarti išrinktojo Komisijos pirmininko ir paskirtųjų Komisijos narių kaip institucijos paskyrimui. Sprendimą Parlamentas priima remdamasis vardiniu būdu balsavusiųjų daugumos nuomone. Parlamentas gali balsavimą atidėti iki kito posėdžio.
2.
Jeigu keičiasi Komisijos sudėtis arba įvyksta svarbių su postais susijusių pokyčių Komisijos kadencijos metu, taikomos šios nuostatos:
d)
kai reikia užpildyti dėl atsistatydinimo, dėl privalomo išėjimo į pensiją ar dėl mirties atsiradusią laisvą vietą, Parlamentas nedelsdamas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos 1 dalyje;
e)
kai į ES įstoja nauja valstybė narė, Parlamentas kviečia paskirtąjį Komisijos narį dalyvauti klausyme tomis pačiomis sąlygomis, kokios nustatytos 1 dalyje;
f)
įvykus svarbiems su postais susijusiems pokyčiams, susiję Komisijos nariai, prieš užimdami savo naujas pareigas, yra kviečiami dalyvauti atitinkamų komitetų posėdžiuose.
Nukrypstant nuo 1 dalies c punkto aštuntoje pastraipoje nustatytos procedūros, kai plenarinio posėdžio metu balsuojama tik dėl vieno Komisijos nario paskyrimo, balsuojama slaptai.
XVIII
PRIEDAS
Leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarka
PIRMININKŲ SUEIGOS 2002 M. GRUODŽIO 12 D.
Šis sprendimas buvo pakeistas Pirmininkų sueigos 2003 m. birželio 26 d. sprendimu, konsoliduotas 2004 m. gegužės 3 d. ir dar kartą pakeistas 2006 m. birželio 15 d. plenariniame posėdyje priimtu sprendimu dėl Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnio išaiškinimo ir Pirmininkų sueigos 2008 m. vasario 14 d. ir 2011 m. gruodžio 15 d. sprendimais.
SPRENDIMAS
Pirmininkų sueiga,
atsižvelgdama į Darbo tvarkos taisyklių 25, 27, 119, 120, 35, 42, 45, 47, 48 ir 50 straipsnius, 202 straipsnio 2 dalį ir 205 straipsnio 2 dalį;
atsižvelgdama į Komitetų pirmininkų sueigos ir Parlamento veiklos reformos darbo grupės pasiūlymą;
kadangi, laikantis Pirmininkų sueigos 2007 m. gruodžio 12 d. sprendimo, būtina iš dalies keisti 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimą;
NUSPRENDĖ
1
straipsnis
Bendrosios nuostatos
Taikymo
sritis
1.
Šis sprendimas taikomas šioms pranešimų savo iniciatyva kategorijoms:
a)
su
teisėkūra
susijusiems
savo
iniciatyva
teikiamiems
pranešimams
,
parengtiems vadovaujantis EB sutarties 192 straipsniu ir Darbo tvarkos taisyklių 42 straipsniu;
b)
strateginiams
pranešimams
, parengtiems remiantis su teisėkūra nesusijusiomis strateginėmis bei prioritetinėmis iniciatyvomis, numatytomis Komisijos metinėje teisėkūros ir darbo programoje;
c)
su
t
ei
sė
k
ūra
nesusijusiems
savo
iniciatyva
teikiamiems
pranešimams
, kurie nėra parengti remiantis kitos Europos Sąjungos institucijos ar įstaigos dokumentu arba Parlamentui susipažinti perduotu dokumentu, nepažeidžiant 2 straipsnio 3 dalies nuostatų;
d)
meti
nia
ms
veiklos
ir
stebėsenos
pranešimams
(
kaip
išvardyta
1
priede
)
Parlamento komitetai, numatantys ruošti metinius veiklos ir stebėsenos pranešimus pagal Darbo tvarkos taisyklių 119 straipsnio 1 dalį arba kitas teisines nuostatas (kaip išvardyta 2 priede), privalo iš anksto apie tai įspėti Komitetų pirmininkų sueigą bei nurodyti atitinkamą teisinį pagrindą sutartyse ir kitose teisinėse nuostatose, įskaitant Parlamento Darbo tvarkos taisykles. Komitetų pirmininkų sueiga apie juos informuoja Pirmininkų sueigą. Leidimas rengti tokius pranešimus suteikiamas savaime, o 1 straipsnio 2 dalyje nurodyta kvota šiems pranešimams netaikoma.
;
e)
įgyvendinimo
pranešimams
dėl ES teisės perkėlimo į nacionalinę teisę ir jos įgyvendinimo bei taikymo valstybėse narėse.
Kvota
2.
Kiekvienas Parlamento komitetas vienu metu gali parengti iki šešių pranešimų savo iniciatyva. Pakomitečius turintiems komitetams ši kvota padidinama trimis pranešimais kiekvienam pakomitečiui. Šiuos papildomus pranešimus rengia pakomitetis.
Šie apribojimai netaikomi:
-
su teisėkūra susijusiems savo iniciatyva teikiamiems pranešimams;
-
įgyvendinimo pranešimams; kiekvienas komitetas kartą per metus gali parengti vieną tokį pranešimą.
Minimalus
la
ikotarpis
iki
patvirtinimo
3.
Leidimo laukiantys komitetai negali patvirtinti savo pranešimo tris mėnesius nuo tokio leidimo suteikimo dienos arba, informavimo atveju, tris mėnesius nuo Komitetų pirmininkų sueigos posėdžio, kurio metu buvo informuota apie pranešimą, dienos.
2
straipsnis
Leidimo suteikimo sąlygos
1.
Siūlomame pranešime neturi būti nagrinėjamos temos, kurias nagrinėjant iš esmės reikia atlikti analizę ir tyrimus ir kurios gali būti išnagrinėtos kitais būdais, pavyzdžiui, atliekant studiją.
2.
Siūlomame pranešime neturi būti nagrinėjamos temos, kurios jau buvo nagrinėjamos pranešime, patvirtintame per pastarųjų dvylikos mėnesių plenarinius posėdžius, nebent jei išimties tvarka tai pateisinama dėl naujos informacijos.
3.
Jei pranešimas rengiamas Parlamentui susipažinti perduoto dokumento pagrindu, taikomos šios sąlygos:
-
pagrindinis dokumentas turi būti oficialus kokios nors Europos Sąjungos institucijos ar įstaigos dokumentas ir turi būti:
a)
oficialiai perduotas Europos Parlamentui dėl konsultacijos ar susipažinti; arba
b)
paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dėl konsultacijos su suinteresuotomis šalimis; arba
c)
Europos Sąjungos institucijos ar įstaigos Europos Sąjungos Vadovų Tarybai oficialiai pateiktas dokumentas arba pastarosios parengtas dokumentas;
-
dokumentas turi būti perduotas visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis;
-
prašymas suteikti leidimą turi būti pateiktas ne vėliau kaip per keturis mėnesius nuo to dokumento perdavimo Europos Parlamentui ar nuo jo paskelbimo Oficialiajame leidinyje dienos.
4.
Pranešimuose, kuriuose nesiremiama pagrindiniu Bendrijos institucijos dokumentu, neturi būti nagrinėjamos temos, kurios jau buvo konkrečiai paminėtos Komisijos pateiktoje ir Parlamento patvirtintoje einamųjų metų teisėkūros ir darbo programoje.
3
straipsnis
Procedūra
Savaime
suteikiama
s
leidimas
1.
Leidimas savaime suteikiamas pranešus apie prašymą Komitetų pirmininkų sueigai:
-
įgyvendinimo pranešimams;
-
1 priede išvardytiems metiniams stebėjimo ir veiklos pranešimams.
Kom
itet
ų
pirmininkų
sue
igos
vaidmuo
2.
Tinkamai pagrįsti prašymai suteikti leidimą perduodami Komitetų pirmininkų sueigai, kuri išnagrinėja, ar laikomasi 1 ir 2 straipsnyje nurodytų reikalavimų bei 1 straipsnyje nustatytos kvotos. Visuose tokiuose prašymuose būtina nurodyti pranešimo rūšį ir tikslų pavadinimą bei pagrindinį (-ius) dokumentą (-us), jei tokių yra.
3.
Prašymams parengti strateginį pranešimą leidimą suteikia Komitetų pirmininkų sueiga, išsprendusi visus galimus nesutarimus dėl kompetencijos. Pirmininkų sueiga, esant specialiam frakcijos prašymui, gali atšaukti tokį leidimą ne daugiau kaip per keturias Parlamento darbo savaites.
4.
Komitetų pirmininkų sueiga pateikia Pirmininkų sueigai reikalavimus ir skirtą kvotą atitinkančius prašymus suteikti leidimą parengti su teisėkūra susijusius ir su teisėkūra nesusijusius pranešimus savo iniciatyva. Komitetų pirmininkų sueiga tuo pat metu informuoja Pirmininkų sueigą apie 1 ir 2 prieduose išvardytus metinius veiklos ir stebėsenos pranešimus, įgyvendinimo pranešimus ir strateginius pranešimus, kuriems buvo suteikti leidimai.
Pirmininkų
sueigos
leidimų
suteiki
mas
ir
nesutarimų
dėl
kompeten
c
ijos
sprendimas
5.
Komitetų pirmininkų sueigai pateikus prašymą parengti su teisėkūra susijusius ir su teisėkūra nesusijusius pranešimus savo iniciatyva, Pirmininkų sueiga turi priimti sprendimą ne vėliau kaip per keturias Parlamento darbo savaites, nebent ji išimties tvarka nusprendžia šį terminą pratęsti.
6.
Jei suabejojama dėl komiteto kompetencijos rengti pranešimą, Pirmininkų sueiga per šešias Parlamento darbo savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija arba, jei jos negauta, jos pirmininko rekomendacija. Jei Pirmininkų sueiga per šį laikotarpį nepriima sprendimo, rekomendacija laikoma patvirtinta
Ši dalis buvo įterpta po to, kai 2006 m. birželio 15 d. plenariniame posėdyje buvo priimtas sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnio išaiškinimo.
.
4
straipsnis
Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnio taikymas. Darbo su susijusiais komitetais procedūra
Šis straipsnis įtrauktas Pirmininkų sueigos 2003 m. birželio 26 d. sprendimu.
1.
Prašymai taikyti Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnį pateikiami ne vėliau kaip pirmadienį prieš Komitetų pirmininkų sueigos posėdį, per kurį svarstomi prašymai dėl pranešimų savo iniciatyva.
2.
Komitetų pirmininkų sueiga prašymus dėl pranešimų savo iniciatyva ir dėl 50 straipsnio taikymo svarsto mėnesinio posėdžio metu.
3.
Jei susiję komitetai nepasiekia susitarimo dėl prašymo taikyti Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnį, Pirmininkų sueiga per šešias Parlamento darbo savaites priima sprendimą, remdamasi Komitetų pirmininkų sueigos rekomendacija arba, jei jos negauta, jos pirmininko rekomendacija. Jei Pirmininkų sueiga per šį laikotarpį nepriima sprendimo, rekomendacija laikoma patvirtinta
Ši dalis buvo įterpta po to, kai 2006 m. birželio 15 d. plenariniame posėdyje buvo priimtas sprendimas dėl Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnio išaiškinimo.
.
5
straipsnis
Baigiamosios nuostatos
1.
Artėjant Parlamento kadencijos pabaigai, prašymai leisti parengti pranešimus savo iniciatyva turi būti pateikti ne vėliau kaip metų, einančių prieš rinkimus, liepos mėnesį. Vėliau negali būti patenkintas joks prašymas, išskyrus išimtinius deramai pagrįstus prašymus.
2.
Komitetų pirmininkų sueiga kas dvejus su puse metų teikia Pirmininkų sueigai pranešimų savo iniciatyva rengimo ataskaitą.
3.
Šis sprendimas įsigalioja nuo 2002 m. gruodžio 12 dienos. Juo panaikinami ir pakeičiami šie sprendimai:
-
Pirmininkų sueigos 1999 m. gruodžio 9 d. sprendimas dėl leidimo parengti pranešimą savo iniciatyva, kaip apibrėžta Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnyje, ir Pirmininkų sueigos 2001 m. vasario 15 d. bei gegužės 17 d. sprendimai, papildantys šio sprendimo priedą,
-
Pirmininkų sueigos 2000 m. birželio 15 d. sprendimas dėl leidimo parengti pranešimą dėl kitų Europos Sąjungos institucijų ar įstaigų perduotų dokumentų Europos Parlamentui susipažinti suteikimo tvarkos.
1
priedas
Metiniai veiklos ir stebėsenos pranešimai, kuriems leidimas suteikiamas savaime ir kurių daugiausia vienu metu galima rengti šešis (pagal šio sprendimo 1 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnį)
Pranešimas dėl žmogaus teisių pasaulyje ir ES politikos šiuo klausimu (Užsienio reikalų komitetas)
Tarybos metinis pranešimas pagal Europos Sąjungos elgesio kodekso ginklų eksporto srityje 8 operatyvinę nuostatą (Užsienio reikalų komitetas)
Pranešimas dėl Bendrijos teisės stebėsenos ir taikymo (Teisės reikalų komitetas)
Geresnė teisėkūra. Subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymas (Teisės reikalų komitetas)
Pranešimas dėl AKR ir ES bendros parlamentinės asamblėjos darbo (Vystymosi komitetas)
Pranešimas dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas)
Pranešimas dėl vyrų ir moterų lygybės Europos Sąjungoje (Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas)
Integruotas požiūris į vyrų ir moterų lygybę komitetų darbe (metinis pranešimas) (Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas)
Pranešimas dėl pažangos sanglaudos srityje (Regioninės plėtros komitetas)
Bendrijos finansinių interesų apsauga. Kova su sukčiavimu (Biudžeto kontrolės komitetas)
Metinis Europos investicijų banko (EIB) veiklos pranešimas (Biudžeto kontrolės komitetas. Kas antrus metus – Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas)
Viešieji finansai Ekonominėje ir pinigų sąjungoje (EPS) (Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas)
Ekonomikos padėtis Europoje. Parengiamasis pranešimas dėl integruotųjų politikos gairių, ypač susijęs su Bendrosiomis ekonominės politikos gairėmis (Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas)
Europos centrinio banko (ECB) metinis pranešimas (Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas)
Pranešimas dėl konkurencijos politikos (Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas)
Metinis pranešimas dėl vidaus rinkos pažangos lentelės (Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas)
Metinis pranešimas dėl vartotojų apsaugos (Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas)
Metinis pranešimas dėl vidaus rinkos problemų sprendimo tinklo (
Solvit
) (Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas)
2
priedas
Metiniai veiklos ir stebėsenos pranešimai, kuriems leidimas suteikiamas savaime ir kurie yra susiję su darbo tvarkos taisyklėmis (netaikoma šešių vienu metu rengiamų pranešimų kvota)
Metinis pranešimas dėl visuomenės teisės susipažinti su Europos Parlamento dokumentais, Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 7 dalis (Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas)
Pranešimas dėl Europos politinių partijų, Darbo tvarkos taisyklių 210 straipsnio 6 dalis (Konstitucinių reikalų komitetas)
Pranešimas dėl Peticijų komiteto svarstymų, Darbo tvarkos taisyklių 202 straipsnio 6 dalis (Peticijų komitetas)
Pranešimas dėl metinės Ombudsmeno ataskaitos, Darbo tvarkos taisyklių 205 straipsnio 2 dalis (Peticijų komitetas)
XIX
PRIEDAS
Europos komunikacinė partnerystė
Tikslai ir principai
1.
Europos Parlamentas, Taryba ir Europos Komisija teikia didelę svarbą tam, kad būtų tobulinama komunikacija ES klausimais, taip suteikiant Europos piliečiams galimybę pasinaudoti savo teise dalyvauti demokratiniame Europos Sąjungos, kurioje sprendimai priimami kuo viešiau ir arčiau piliečių, gyvenime, laikantis pliuralizmo, dalyvavimo, viešumo ir skaidrumo principų.
2.
Trys institucijos siekia skatinti sutarimą dėl požiūrio į visos Europos Sąjungos komunikacijos prioritetus, propaguoti ES požiūrio į komunikaciją Europos klausimais pridėtinę vertę, sudaryti palankesnes sąlygas keistis informacija ir geriausios praktikos pavyzdžiais bei plėtoti institucijų sinergiją vykdant komunikacinę veiklą, susijusią su šiais prioritetais, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas prireikus bendradarbiauti ES institucijoms ir valstybėms narėms.
3.
Trys institucijos pripažįsta, kad siekiant komunikacijos Europos Sąjungos klausimais reikia, jog ES institucijos ir valstybės narės prisiimtų politinį įsipareigojimą, ir kad valstybės narės būtų atsakingos už komunikaciją ES klausimais su piliečiais.
4.
Trijų institucijų nuomone, vykdant informavimo ir komunikacijos Europos klausimais veiklą visiems turėtų būti sudaryta galimybė gauti teisingą įvairaus pobūdžio informaciją apie Europos Sąjungą, piliečiai turėtų galimybę pasinaudoti teise pareikšti savo nuomonę ir aktyviai dalyvauti viešuose debatuose Europos Sąjungos klausimais.
5.
Trys institucijos skatina vykdant informavimo ir komunikacinę veiklą gerbti daugiakalbystę ir kultūrų įvairovę.
6.
Trys institucijos politiniu lygiu įsipareigoja siekti pirmiau nurodytų tikslų. Jos ragina kitas ES institucijas ir organus remti jų pastangas ir prisidėti, jeigu to pageidautų, prie šio požiūrio.
Partnerystės metodas
7.
Trys institucijos pripažįsta, kaip svarbu, kad komunikacijos ES klausimais iššūkis būtų įgyvendinamas pasitelkiant valstybių narių ir ES institucijų partnerystę, siekiant reikiamu lygiu užtikrinti veiksmingą komunikaciją su kuo platesne visuomenės dalimi ir objektyvios informacijos jai perdavimą.
Jos norėtų kurti sinergijas su nacionalinėmis, regionų ir vietos valdžios institucijomis bei pilietinės visuomenės atstovais.
Šiam tikslui jos norėtų ugdyti pragmatišką partnerystės požiūrį.
8.
Šiuo požiūriu jos primena, kad Tarpinstitucinės informavimo grupės (TIG) pagrindinis vaidmuo – institucijoms sukurti aukšto lygio pagrindą skatinti politinius debatus informavimo ir komunikacijos ES klausimais, siekiant puoselėti sinergiją ir papildomumą. Šiuo tikslu TIG, kurioje kartu pirmininkauja Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos atstovai, stebėtojų teisėmis dalyvaujant Regionų komitetui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, paprastai posėdžiauja dukart per metus.
Bendradarbiavimo pagrindas
Trys institucijos ketina bendradarbiauti taip:
9.
Gerbdamos kiekvienos ES institucijos ir valstybės narės individualią atsakomybę už savo komunikacijos strategiją ir prioritetus, trys institucijos Tarpinstitucinėje informavimo grupėje kasmet nustatys ribotą bendrų komunikacijos prioritetų skaičių.
10.
Šie prioritetai bus grindžiami komunikacijos prioritetais, kuriuos ES institucijos ir organai yra nustatę pagal savo vidaus tvarką, ir prireikus papildys valstybių narių strateginius požiūrius bei pastangas šioje srityje, atsižvelgiant į piliečių lūkesčius.
11.
Trys institucijos ir valstybės narės sieks teikti tinkamą paramą komunikacijai nurodytais prioritetais skatinti.
12.
Valstybių narių ir ES institucijų tarnybos, atsakingos už komunikaciją, turėtų palaikyti tarpusavio ryšius, kad užtikrintų sėkmingą bendrų komunikacijos prioritetų ir kitos veiklos, susijusios su ES komunikacija, įgyvendinimą prireikus remiantis atitinkamais administraciniais susitarimais.
13.
Institucijos ir valstybės narės raginamos keistis informacija apie kitą su ES susijusią komunikacinę veiklą, visų pirma apie institucijų ir organų numatomą komunikacinę veiklą sektoriuose, kai tai susiję su informavimo kampanijomis valstybėse narėse.
14.
Komisijos prašoma kiekvienų metų pradžioje kitoms ES institucijoms teikti pranešimus apie praėjusių metų pagrindinius laimėjimus įgyvendinant bendrus komunikacijos prioritetus.
15.
Ši politinė deklaracija pasirašyta du tūkstančiai aštuntųjų metų spalio dvidešimt antrą dieną.
XX
PRIEDAS
Bendra deklaracija dėl praktinių bendro sprendimo procedūros taisyklių (EB Sutarties 251 straipsnis)
OL C 145, 2007 6 30, p. 5.
BENDRIEJI PRINCIPAI
1.
Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, toliau kartu vadinamos „institucijomis“, pažymi, kad dabartinė praktika, apimanti derybas tarp Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės atstovų, Komisijos ir atitinkamų Europos Parlamento komitetų pirmininkų (-ių) ir (arba) pranešėjų bei tarp Taikinimo komiteto pirmininkų (-ių), pasitvirtino.
2.
Institucijos patvirtina, kad šią visuose bendro sprendimo procedūros etapuose išplėtotą praktiką turi būti skatinama taikyti toliau. Institucijos įsipareigoja peržiūrėti savo darbo metodus, siekdamos veiksmingiau pasinaudoti visomis EB sutartyje apibrėžtos bendro sprendimo procedūros galimybėmis.
3.
Šioje bendroje deklaracijoje paaiškinami darbo metodai ir praktinės jų taikymo priemonės. Ji papildo Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros
OL C 321, 2003 12 31, p. 1.
, visų pirma jo nuostatas, susijusias su bendro sprendimo procedūra. Institucijos įsipareigoja visapusiškai laikytis šių įsipareigojimų vadovaudamosi skaidrumo, atskaitomybės ir veiksmingumo principais. Šiuo požiūriu institucijos, laikydamosi
acquis communautaire
, ypatingą dėmesį turėtų skirti pastangoms siekti pažangos supaprastinimo pasiūlymų srityje.
4.
Procedūros metu institucijos sąžiningai bendradarbiauja, siekdamos kuo labiau suderinti savo pozicijas ir taip užtikrinti, kad, kai įmanoma, atitinkamas dokumentas būtų priimamas kuo ankstesniu procedūros etapu.
5.
Šiuo tikslu institucijos, naudodamosi atitinkamais tarpinstituciniais ryšiais, bendradarbiauja, kad galėtų stebėti darbo pažangą ir analizuoti, kokia dalimi sutariama visuose bendro sprendimo procedūros etapuose.
6.
Pagal savo vidaus darbo tvarkos taisykles institucijos įsipareigoja reguliariai keistis informacija apie pažangą bendro sprendimo procedūros bylose. Institucijos užtikrina, kad atitinkami jų darbo kalendoriai būtų kiek įmanoma labiau suderinti, kad procedūra galėtų vykti nuosekliai ir darniai. Todėl institucijos, visapusiškai atsižvelgdamos į politinį sprendimų priėmimo proceso pobūdį, sieks paruošti orientacinį įvairių etapų, vedančių į galutinį įvairių teisės aktų pasiūlymų priėmimą, grafiką.
7.
Institucijų bendradarbiavimas taikant bendro sprendimo procedūrą, dažnai vyksta trišalių susitikimų forma. Tokia trišalė sistema pasirodė esanti veiksminga ir lanksti, gerokai padidindama galimybes susitarti pirmojo arba antrojo svarstymo metu ir prisidėdama prie pasirengimo Taikinimo komiteto darbui.
8.
Tokie trišaliai susitikimai dažniausiai vyksta ne oficialia forma. Jie gali būti rengiami bet kuriame procedūros etape ir juose, atsižvelgiant į numatomos diskusijos pobūdį, institucijoms gali būti atstovaujama įvairiais lygmenimis. Kiekviena institucija pagal savo darbo tvarkos taisykles skirs dalyvius kiekvienam susitikimui, apibrėš jų įgaliojimus derybose ir laiku informuos kitas institucijas apie susitikimo organizavimą.
9.
Kai įmanoma, visi kompromisinių tekstų projektai, skirti kito susitikimo diskusijoms, turi būti iš anksto išplatinti visiems dalyviams. Siekiant padidinti skaidrumą, kai tai yra įmanoma, apie Europos Parlamente ir Taryboje vyksiančius trišalius susitikimus paskelbiama.
10.
Tarybai pirmininkaujanti valstybė narė stengsis dalyvauti parlamentinių komitetų posėdžiuose. Prireikus ji atidžiai išnagrinės bet kokius gautus prašymus pateikti informaciją dėl Tarybos pozicijos.
PIRMASIS SVARSTYMAS
11.
Institucijos stengiasi sąžiningai bendradarbiauti, siekdamos kuo geriau suderinti savo pozicijas, kad, kiek įmanoma, visi aktai būtų priimami pirmojo svarstymo metu.
Susitarimas pirmojo svarstymo Europos Parlamente metu
12.
Užmezgami atitinkami ryšiai, kad būtų galima palengvinti procedūros eigą pirmojo svarstymo metu.
13.
Komisija stengiasi sustiprinti tokius ryšius ir konstruktyviai naudojasi iniciatyvos teise, siekdama Europos Parlamento ir Tarybos pozicijų suderinimo, deramai atsižvelgdama į tarpinstitucinį balansą ir į Sutartyje nustatytą jos vaidmenį.
14.
Jei neoficialių trišalių susitikimų metu pavyksta susitarti, COREPER pirmininkas (-ė) atitinkamo parlamentinio komiteto pirmininkui (-ei) skirtame laiške nurodo esminius susitarimo aspektus, pateikiamus Komisijos pasiūlymo pakeitimų forma. Toks laiškas atspindi Tarybos norą pritarti susitarimo rezultatui, kai jis bus patikrintas teisiniu – lingvistiniu požiūriu ir jei jam būtų pritarta balsuojant plenarinio posėdžio metu. Tokio laiško kopija siunčiama Komisijai.
15.
Esant tokioms aplinkybėms, kai aišku, kad dokumentas bus priimtas pirmojo svarstymo metu, informacija apie ketinimą sudaryti susitarimą turėtų būti paskelbta kuo anksčiau.
Susitarimas Tarybos bendrosios pozicijos tvirtinimo metu
16.
Tuo atveju, jei nepavyksta susitarti pirmojo svarstymo Europos Parlamente metu, ryšiai gali būti palaikomi toliau siekiant susitarti bendrosios pozicijos tvirtinimo metu.
17.
Komisija stengiasi sustiprinti tokius ryšius ir konstruktyviai pasinaudoti iniciatyvos teise, siekdama Europos Parlamento ir Tarybos pozicijų suderinimo, atitinkamai atsižvelgdama į tarpinstitucinį balansą ir į Sutartyje nustatytą jos vaidmenį.
18.
Jei šioje stadijoje pavyksta susitarti, atitinkamo parlamentinio komiteto pirmininkas (-ė) COREPER pirmininkui (-ei) skirtame laiške pateikia savo rekomendaciją plenariniame posėdyje pritarti bendrajai pozicijai be pakeitimų, jei bendrąją poziciją patvirtins Taryba ir kai ji bus patikrinta teisiniu – lingvistiniu požiūriu. Laiško kopija siunčiama Komisijai.
ANTRASIS SVARSTYMAS
19.
Motyvų pareiškime Taryba kaip galima aiškiau paaiškina priežastis, lėmusias bendrosios pozicijos priėmimą. Antrojo svarstymo metu Europos Parlamentas kaip galėdamas labiau atsižvelgia į šias priežastis ir į Komisijos poziciją.
20.
Prieš pateikdama bendrąją poziciją, Taryba, konsultuodamasi su Europos Parlamentu ir Komisija, stengiasi apsvarstyti jų pateikimo datą, kad antrojo svarstymo metu būtų užtikrintas maksimalus teisėkūros proceso veiksmingumas.
Susitarimas antrojo svarstymo Europos Parlamente metu
21.
Iš karto po Tarybos bendrosios pozicijos pateikimo Europos Parlamentui bus ir toliau palaikomi atitinkami ryšiai, siekiant geriau suprasti atitinkamas pozicijas ir kuo greičiau užbaigti teisėkūros procesą.
22.
Komisija stengiasi sustiprinti tokius ryšius ir pateikia savo nuomonę, siekdama Europos Parlamento ir Tarybos pozicijų suderinimo, atitinkamai atsižvelgdama į tarpinstitucinį balansą ir į Sutartyje nustatytą jos vaidmenį.
23.
Jei neoficialių trišalių susitikimų metu pavyksta susitarti, COREPER pirmininkas (-ė) atitinkamo parlamentinio komiteto pirmininkui (-ei) skirtame laiške nurodo esminius susitarimo aspektus, pateikiamus Tarybos bendrosios pozicijos pakeitimų forma. Toks laiškas atspindi Tarybos norą pritarti susitarimo rezultatui, kai jis bus patikrintas teisiniu – lingvistiniu požiūriu, jei jam būtų pritarta balsuojant plenarinio posėdžio metu. Tokio laiško kopija siunčiama Komisijai.
TAIKINIMAS
24.
Jei paaiškėja, kad Taryba negalės pritarti visiems Europos Parlamento antrojo svarstymo pakeitimams, ir tuomet, kai Taryba yra pasirengusi pareikšti savo poziciją, bus surengtas pirmas trišalis susitikimas. Kiekviena institucija pagal savo darbo tvarkos taisykles skirs dalyvius kiekvienam susitikimui ir apibrėš jų įgaliojimus derybose. Komisija kuo greičiau abi delegacijas informuos, kokią nuomonę ji ketina pateikti dėl Europos Parlamento antrojo svarstymo pakeitimų.
25.
Trišaliai susitikimai rengiami visos taikinimo procedūros metu, siekiant išspręsti neišspręstus klausimus ir paruošti dirvą susitarimui pasiekti Taikinimo komitete. Trišalių susitikimų rezultatai aptariami ir gali būti patvirtinami atitinkamų institucijų posėdžiuose.
26.
Taikinimo komitetą, Europos Parlamento Pirmininkui pritarus ir deramai atsižvelgiant į Sutarties nuostatas, sušaukia Tarybos Pirmininkas.
27.
Komisija dalyvauja taikinimo procedūroje ir imasi visų reikiamų iniciatyvų, siekdama Europos Parlamento ir Tarybos pozicijų suderinimo. Tokiomis iniciatyvomis, atsižvelgiant į Komisijai Sutarties suteiktą vaidmenį, gali būti kompromisinių tekstų projektai, kuriuose atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos pozicijas.
28.
Taikinimo komitetui kartu pirmininkauja Europos Parlamento pirmininkas (-ė) ir Tarybos pirmininkas (-ė). Komiteto posėdžiams abu pirmininkai (-ės) pirmininkauja pakaitomis.
29.
Taikinimo komiteto susitikimų datas ir darbotvarkes abu pirmininkai (-ės) nustato kartu, siekdami užtikrinti veiksmingą Taikinimo komiteto darbą visos taikinimo procedūros metu. Dėl numatytų datų konsultuojamasi su Komisija. Europos Parlamentas ir Taryba atitinkamas taikinimo procedūros posėdžių datas nustato kaip gaires ir apie jas praneša Komisijai.
30.
Bet kuriame Taikinimo komiteto posėdyje pirmininkai (-ės) į darbotvarkę gali įtraukti keletą dokumentų. Be to, svarstant pagrindinį klausimą („B punktą“), dėl kurio susitarimas dar nepasiektas, taikinimo procedūros kitais klausimais gali būti pradėtos ir (arba) baigtos nediskutuojant dėl jų („A punktas“).
31.
Laikydamiesi Sutarties nuostatų dėl terminų, Europos Parlamentas ir Taryba kuo labiau stengiasi atsižvelgti į grafiko reikalavimus, ypač susijusius su institucijų veiklos pertraukomis ir Europos Parlamento rinkimais. Bet kuriuo atveju veiklos pertrauka turi būti kuo trumpesnė.
32.
Taikinimo komitetas pakaitomis susitinka Europos Parlamento ir Tarybos patalpose, kad būtų vienodai dalinamasi infrastruktūra, įskaitant vertimo žodžiu paslaugas.
33.
Taikinimo komitetas turi turėti Komisijos pasiūlymą, Tarybos bendrąją poziciją, Komisijos nuomonę apie ją, Europos Parlamento siūlomus pakeitimus, Komisijos nuomonę apie juos bei bendrą Europos Parlamento ir Tarybos delegacijų darbo dokumentą. Šis darbo dokumentas turėtų suteikti jo naudotojams galimybę lengvai nustatyti aktualius klausimus ir veiksmingai į juos reaguoti. Komisija paprastai savo nuomonę pateikia per tris savaites po to, kai oficialiai gavo Europos Parlamento balsavimo rezultatus, ir ne vėliau kaip iki taikinimo procedūros pradžios.
34.
Pirmininkai (-ės) gali pateikti tekstus Taikinimo komitetui patvirtinti.
35.
Susitarimas dėl bendro teksto priimamas Taikinimo komiteto posėdyje arba vėliau, pirmininkams (-ėms) keičiantis laiškais. Tokių laiškų kopijos siunčiamos Komisijai.
36.
Jei Taikinimo komitetas pasiekia susitarimą dėl bendro teksto, šis tekstas pateikiamas oficialiam pirmininkų (-ių) patvirtinimui parengus galutinį jo variantą teisiniu – lingvistiniu požiūriu. Tačiau išimtiniais atvejais, siekiant laikytis terminų, pirmininkams (-ėms) patvirtinti gali būti pateikiamas bendro teksto projektas.
37.
Pirmininkai (-ės) perduoda patvirtintą bendrą tekstą Europos Parlamento pirmininkui (-ei) ir Tarybos pirmininkui (-ei) bendrai pasirašytu laišku. Jei Taikinimo komitetas negali susitarti dėl bendro teksto, pirmininkai (-ės) praneša apie tai Europos Parlamento pirmininkui (-ei) ir Tarybos pirmininkui (-ei) bendrai pasirašytu laišku. Tokie laiškai atlieka oficialaus protokolo vaidmenį. Tokių laiškų kopijos siunčiamos Komisijai susipažinti. Taikinimo procedūrai pasibaigus, jos metu naudotus darbo dokumentus bus galima rasti kiekvienos institucijos registre.
38.
Europos Parlamento sekretoriatas ir Tarybos generalinis sekretoriatas veikia kaip bendras Taikinimo komiteto sekretoriatas kartu su Komisijos generaliniu sekretoriatu.
BENDROSIOS NUOSTATOS
39.
Jei Europos Parlamentui ar Tarybai atrodo būtina pratęsti Sutarties 251 straipsnyje nurodytus terminus, jie turi apie tai pranešti kitos institucijos pirmininkui (-ei) ir Komisijai.
40.
Jei institucijos pasiekia susitarimą pirmojo ar antrojo svarstymo arba taikinimo metu, tekstų, dėl kurių susitarta, galutinį variantą glaudžiai bendradarbiaudamos parengia Europos Parlamento ir Tarybos teisininkų – lingvistų tarnybos.
41.
Be aiškaus Europos Parlamento ir Tarybos atstovų (-ių) susitarimo atitinkamu lygiu tekstuose, dėl kurių buvo susitarta, nedaroma jokių pakeitimų.
42.
Galutinis variantas rengiamas deramai atsižvelgiant į įvairias Europos Parlamento ir Tarybos procedūras, ypač laikantis vidaus procedūroms nustatytų galutinių terminų. Institucijos įsipareigoja nesinaudoti terminais, skirtais parengti galutinį dokumento variantą teisiniu – lingvistiniu požiūriu, tam, kad atnaujintų diskusijas esminiais klausimais.
43.
Europos Parlamentas ir Taryba susitaria dėl bendro kartu paruoštų tekstų išdėstymo formos.
44.
Institucijos įsipareigoja, kiek tai yra įmanoma, į aktus, priimtus pagal bendro sprendimo procedūrą, įtraukti abiems pusėms priimtinas standartines nuostatas, ypač nuostatas, susijusias su naudojimusi įgyvendinimo įgaliojimais (pagal „komitologijos“ sprendimą
1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (OL L 184, 1999 7 17, p. 23). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11).
), įsigaliojimu, perkėlimu į nacionalinę teisę ir taikymu bei Komisijos iniciatyvos teise.
45.
Institucijos stengsis surengti bendrą spaudos konferenciją, kad paskelbtų sėkmingą teisėkūros proceso pabaigą pirmojo ar antrojo svarstymo arba taikinimo metu. Jos taip pat stengsis pateikti bendrus spaudos pranešimus.
46.
Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus teisės aktą pagal bendro sprendimo procedūrą, jo tekstas pateikiamas pasirašyti Europos Parlamento pirmininkui (-ei) ir Tarybos pirmininkui (-ei) bei šių institucijų generaliniams (-ėms) sekretoriams (-ėms).
47.
Europos Parlamento ir Tarybos pirmininkai (-ės) tekstus pasirašyti gauna atitinkamomis jų vartojamomis kalbomis ir juos pasirašo, kiek tai leidžia galimybės, kartu bendros ceremonijos, kuri organizuojama kartą per mėnesį svarbių dokumentų pasirašymui, metu dalyvaujant žiniasklaidos atstovams.
48.
Bendrai pasirašytas tekstas perduodamas paskelbti Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje. Paprastai paskelbiama per du mėnesius po to, kai Europos Parlamentas ir Taryba teisės aktą priima.
49.
Jei viena iš institucijų pastebi raštvedybos ar akivaizdžią klaidą tekste (ar viename iš jo variantų skirtingomis kalbomis), ji nedelsdama apie tai informuoja kitas institucijas. Jei klaida randama akte, kurio dar nepriėmė nei Europos Parlamentas, nei Taryba, Europos Parlamento ir Tarybos teisininkų – lingvistų tarnybos, glaudžiai bendradarbiaudamos, paruošia atitinkamą klaidų ištaisymą. Jei klaida randama dokumente, kurį jau priėmė viena arba abi institucijos, neatsižvelgiant į tai, ar aktas paskelbtas, Europos Parlamentas ir Taryba bendru sutarimu patvirtina klaidų ištaisymą, parengtą laikantis atitinkamų šiose institucijose galiojančių procedūrų.
XXI
PRIEDAS
Derybų įprastos teisėkūros procedūros metu elgesio kodeksas
Patvirtinta Pirmininkų sueigos 2008 m. rugsėjo 18 d. susitikime.
1. Įvadas
Šiame elgesio kodekse nustatomi bendrieji Parlamento vidaus darbo tvarkos principai, susiję su tuo, kaip reikia elgtis derantis visais įprastos teisėkūros procedūros etapais siekiant padidinti šių derybų skaidrumą, ypač ankstyvuoju šios procedūros etapu
Ypatingą dėmesį reikėtų skirti deryboms, vykstančioms tais procedūros etapais, kuriais jų pastebimumas Parlamente labai ribotas. Tai būtų šie derybų atvejai: prieš balsavimą komitete pirmojo svarstymo metu, siekiant sutarimo per pirmąjį svarstymą; po pirmojo svarstymo Parlamente, siekiant išankstinio sutarimo per antrąjį svarstymą.
. Šiuo kodeksu papildoma Bendra deklaracija dėl praktinės bendro sprendimo priėmimo tvarkos, dėl kurios susitarė Parlamentas, Taryba ir Komisija
Žr. XX priedą.
ir kurioje skiriamas didesnis dėmesys šių institucijų santykiams.
Vykstant deryboms Parlamente per pirmąjį ir per antrąjį svarstymą, pagrindinis atsakingasis organas yra atsakingas Parlamento komitetas.
2. Sprendimas pradėti derybas
Taikoma bendroji taisyklė, kad Parlamentas pasinaudoja visomis galimybėmis, teikiamomis visais įprastos teisėkūros procedūros etapais. Sprendimas pasiekti sutarimą ankstyvuoju teisėkūros proceso etapu priimamas kiekvienu atveju atskirai, atsižvelgiant į kiekvienos konkrečios bylos individualias ypatybes. Jis turi būti politiškai pagrįstas atsižvelgiant į, pvz., politinius prioritetus, neginčytiną arba techninį pasiūlymo pobūdį, neatidėliotiną padėtį ir (arba) Tarybai pirmininkaujančios šalies požiūrį į konkrečią bylą.
Pranešėjas pristato visam komitetui galimybę pradėti derybas su Taryba, o sprendimas vykdyti atitinkamus veiksmus priimamas arba visišku sutarimu, arba, jei reikia, balsavimu.
3. Derybų grupės sudėtis
Komiteto sprendimas pradėti derybas su Taryba ir Komisija siekiant susitarimo priimamas kartu su sprendimu dėl Europos Parlamento derybų grupės sudėties. Taikomas bendrasis principas, kad būtina išlaikyti politinę pusiausvyrą ir šiose derybose turi būti atstovaujama visoms politinėms frakcijoms bent personalo lygmeniu.
Už tikrąjį derybų organizavimą atsakinga atitinkama Europos Parlamento generalinio sekretoriato tarnyba.
4. Derybų grupės įgaliojimai
Taikoma bendroji taisyklė, kad komitete arba plenariniame posėdyje priimti pakeitimai sudaro Europos Parlamento derybų grupės įgaliojimų pagrindą. Komitetas taip pat gali nustatyti derybų prioritetus ir terminą.
Ypatingu derybų dėl sutarimo per pirmąjį svarstymą atveju, kai deramasi prieš balsavimą komitete, komitetas pateikia Europos Parlamento derybų grupei gaires.
5. Trišalių susitikimų organizavimas
Laikantis principo ir siekiant didesnio skaidrumo turi būti paskelbiama apie trišalius susitikimus, vykstančius Europos Parlamente ir Taryboje.
Derybos trišaliuose susitikimuose pagrįstos vienu bendru dokumentu, kuriame nurodoma atitinkamos institucijos pozicija dėl kiekvieno konkretaus pakeitimo, taip pat įrašomi kompromisiniai tekstai, kurie išplatinami trišaliuose susitikimuose (pvz., nusistovėjusi keturių skilčių dokumento praktika). Pagal galimybes kompromisiniai tekstai, kurie bus aptariami ateinančiame susitikime, išsiunčiami visiems dalyviams iš anksto.
Jei reikia, Europos Parlamento derybų grupei turėtų būti teikiamos vertimo žodžiu paslaugos
Pagal sprendimą, kurį Biuras priėmė 2007 m. gruodžio 10 d.
.
6. Rezultatų aptarimas ir sprendimas dėl pasiekto susitarimo
Po kiekvieno trišalio dialogo derybų grupė teikia atitinkamam komitetui derybų rezultatų ataskaitas ir pateikia šiam komitetui visus išplatintus dokumentus. Jei to negalima padaryti dėl laiko trūkumo, derybų grupė susitinka su papildomais pranešėjais, jei reikia, kartu su koordinatoriais, ir pateikia naujausią informaciją.
Komitetas apsvarsto visus pasiektus susitarimus arba atnaujina derybų grupės įgaliojimus, jei reikia tolesnių derybų. Kai to negalima padaryti dėl laiko trūkumo, visų pirma antrojo svarstymo etapu, sprendimą dėl sutarimo priima pranešėjas ir papildomi pranešėjai, jei reikia, kartu su komiteto pirmininku ir koordinatoriais. Nuo derybų pabaigos iki balsavimo plenariniame posėdyje turi būti pakankamai laiko, kad politinės frakcijos galėtų parengti savo galutines pozicijas.
7. Pagalba
Derybų grupei suteikiami visi ištekliai, kurių reikia, kad grupė galėtų tinkamai atlikti savo darbą. Be kitų dalykų derybų grupė turėtų turėti administracinės pagalbos grupę, kurią sudarytų komiteto sekretoriato nariai, pranešėjo politinis patarėjas, bendro sprendimo sekretoriato ir teisės tarnybos nariai. Atsižvelgus į konkrečią bylą ir į derybų etapą, ši grupė gali būti padidinta.
8. Įforminimas
Parlamento ir Tarybos susitarimas patvirtinamas raštiškai oficialiu laišku. Dokumentų tekstai, dėl kurių susitarta, nekeičiami, jei nėra aiškaus atitinkamo lygmens Europos Parlamento ir Tarybos susitarimo.
9. Taikinimas
Šiame elgesio kodekse nustatyti principai taikomi ir taikinimo procedūrai, kai Europos Parlamento delegacija yra pagrindinis atsakingasis Parlamento organas.
RODYKLĖ
Arabiškais skaitmenimis žymimi straipsniai. Romėniški skaitmenys žymi priedus, o po jų einantys arabiški ar romėniški skaitmenys arba raidės – šių priedų skirsnius, straipsnius ar dalis.
A
Agentūros
konsultacija
126
AKR
VII.II
Antrasis svarstymas
43
,
61
-
66
,
72
balsavimas
64
-
66
,
72
,
158
bendri komitetų posėdžiai
51
biudžetas
nagrinėjimo komitete etapas
51
,
61
-
63
pabaiga
64
rekomendacija antrajam svarstymui
63
-
64
sutarimas
70
,
72
,
XX
svarstymo plenariniame posėdyje etapas
64
-
66
,
72
terminų pratęsimas
62
Antras pranešimas
56
-
57
,
175
Archyvai
179
,
203
Ataskaita
79
,
80
tyrimo komitetų
185
,
IX
Atmetimas
Komisijos pasiūlymo
56
,
87
Tarybos pozicijos
65
Atstovavimas Parlamentui Tarybos posėdžiuose
40
Atstovavimas Sąjungai užsienyje
Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė
96
specialūs įgaliotiniai
93
Atšaukimas
imuniteto
6
-
7
Komisijos pasiūlymo
39
,
56
,
58
Atvirumas ir skaidrumas
29
,
103
-
104
,
I
Audito Rūmai
VI.1
,
VII.V
narių paskyrimas
108
pareiškimai
112
B
Balsavimas
158
-
161
,
163
-
165
,
167
-
171
,
176
antrasis svarstymas
64
-
66
,
72
atidėjimas
56
balsavimas dalimis
20
,
160
,
163
balsavimo eilės tvarka
20
,
158
,
161
balsavimo teisė
164
dėl pakeitimų
156
,
162
elektroninis
168
galiojimas
155
komitete
195
paaiškinimai dėl balsavimo
20
,
170
pirmasis svarstymas
55
principai
160
procedūra
158
,
195
rankos pakėlimu
165
sėdint ir atsistojant
165
slaptas
169
trečiasis svarstymas
69
užginčijimas
171
vardinis
20
,
160
,
167
-
169
,
195
vienodas balsų skaičius
14
-
15
,
22
,
159
vienu metu
20
,
83
,
160
-
161
Balsų dauguma ir mažiausias reikalingas balsų skaičius
Europos politinės partijos
210
Frakcijų kūrimas ir komitetų sudarymas
frakcijos
30
tyrimo komitetai
185
-
186
Keitimas
Darbo tvarkos taisyklės
212
galutinis darbotvarkės projektas
140
Pakeitimai
Darbo tvarkos taisyklės
212
nesutikimas balsuoti dėl pakeitimo, nepateikto visomis oficialiomis kalbomis
146
-
147
,
156
pakeitimų projektai antrojo biudžeto svarstymo metu
pakeitimų projektai ir siūlomos pataisos pirmojo biudžeto svarstymo metu
pateikimas
156
Parlamento sprendimai
bendras tekstas
69
dėl balsavimo dėl kompromisinio pakeitimo
161
dėl ieškinio Teisingumo Teisme palaikymo
128
pritarimo procedūra
81
siūlymas pareikšti nepasitikėjimą
107
stojimas į ES
74 c
Tarybos pozicija
atmetimas
65
pakeitimai
66
tarptautiniai susitarimai
74 c
teisėkūros iniciatyva
42
,
44
Parlamento vadovų rinkimai
kandidatūros
13
kvestoriai
13
Parlamento pirmininkas
13
Parlamento pirmininko pavaduotojas
13
Pasiūlymų teikimas
dėl rezoliucijų
biudžeto įvykdymo nepatvirtinimas
VI.4
diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
122
klausimai, į kuriuos atsakoma žodžiu ir dėl jų diskutuojama
115
Komisijos, Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos pareiškimai
110
Paskyrimai
Audito Rūmų (prašymas atidėti balsavimą)
108
Europos centrinio banko (prašymas atidėti balsavimą)
109
Komisijos narių
106
Komisijos pirmininko
105
ombudsmeno (atleidimas)
206
ombudsmeno (paskyrimas)
204
Pažeidimo konstatavimas
74 e
Prašymai
atidėti balsavimą
177
atidėti diskusijas
177
baigti diskusijas
176
Darbotvarkė
diskusijoms dėl klausimų, kuriems neteikiami pakeitimai
138
klausimai, kuriems pateikiami pakeitimai
138
neeilinės diskusijos
141
diskusijos dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
122
grąžinti komitetui
175
konstatuoti kvorumą
155
pakartotinis konsultavimasis
59
Parlamento sušaukimas
134
posėdžio sustabdymas arba pabaiga
178
skubos tvarka
142
tyrimo komiteto sudarymas
185
vardinis balsavimas
167
Priedai
215
Prieštaravimai
balsavimas dėl pakeitimo, nepateikto balsuoti visomis oficialiosiomis kalbomis
156
balsavimo eilės tvarkos pakeitimas
161
Darbotvarkė
klausimai, pateikti be pakeitimų ir be diskusijų
138
Darbo tvarkos taisyklių aiškinimas
211
komiteto rekomendacijos bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais
97
Rekomendacijos Tarybai
121
Siūlymų teikimas
atmesti visą biudžeto projektą
pareikšti nepasitikėjimą
107
siūlymas dėl naujos didžiausios išlaidų normos nustatymo
Bendradarbiavimas
tvirtesnis bendradarbiavimas
74 g
,
81
Bendras pasiūlymas dėl rezoliucijos
110
,
115
,
122
Bendras tekstas
69
Bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP)
96
-
97
,
VII.I
,
VIII.B
Bendri komitetų posėdžiai
51
Bendrosios diskusijos
143
Biudžetas
75 a
-
75 f
,
78
,
VI
,
VII.IV
,
VII.V
įvykdymo patvirtinimas
76
-
77
,
112
,
VI
,
VII.V
svarstymas Parlamente
75
-
75 f
vykdymo priežiūra
78
,
112
Biudžeto įvykdymo patvirtinimas
Audito Rūmų pareiškimai
112
kitos institucijos ir įstaigos
77
Komisija
76
Parlamentas
77
,
80
Parlamento pirmininkas
77
,
80
sprendimai
VI
Biuletenis
29
Biuras
funkcijos
8
-
9
,
23
,
146
-
147
,
154
,
209
klausimai
29
komitetai
185
,
191
,
VIII.A
sprendimų viešumas
29
sudėtis
17
-
18
,
22
Bylos teisme
128
Buvę Parlamento nariai
9
C
COSAC
131
D
Dalyvių sąrašas
136
Darbo programa
35
Darbo tvarka
137
-
138
,
140
,
142
-
144
Darbotvarkė
galutinis projektas
122
,
138
,
140
,
XIV
keitimas
140
,
175
,
177
klausimų įrašymas
7
,
52
,
57
-
58
,
64
,
69
,
97
,
115
,
122
,
137
-
138
,
141
-
142
,
175
,
188
,
204
,
II
,
IV
,
VI.4
komiteto
4
,
63
,
117
-
118
,
193
,
VIII.A
priėmimas
140
-
141
projektas
25
,
137
-
138
Darbo tvarkos taisyklės
keitimas
212
,
VII.XVIII
pareiškimai dėl darbo tvarkos
173
taikymas
211
,
VII.XVIII
tarpinstituciniai susitarimai
127
Daugiametė finansinė programa
75
Deklaracija
finansinių interesų
19
,
32
,
I
Delegacijos
23
,
146
ad hoc
25
jungtiniuose parlamentiniuose komitetuose
200
nuolatinės
25
,
198
pirmininkas
28
tarpparlamentinės
198
,
VII.II
Delegacijų pirmininkų sueiga
28
Deleguotieji aktai
87 a
Demokratija
36
,
81
,
122
,
209
-
210
,
IV
Derinimas
Dialogas su Taryba
58
,
63
Diskusijos
atidėjimas
172
,
177
bendrosios
143
dėl žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų pažeidimo atvejų
122
,
137
,
IV
neeilinės
141
pabaiga
172
,
176
po pareiškimo
110
procedūra be diskusijų ir pakeitimų
46
,
138
Dokumentai
išdalijimas
144
,
148
konfidencialūs
VIII
susipažinimas su dokumentais
39
,
103
-
104
,
148
,
VIII.B
,
VIII.C
,
VIII.E
,
XV
teisėkūros dokumentai
43
Dovanos arba panaši nauda
I
E
Ekonominė politika
114
Elektroninis peticijų registras
202
Elgesio normos
9
,
152
,
X
Elgesys
elgesio kodeksas
9
,
19
,
I
,
X
,
XIV
,
XXI
elgesio normos
9
,
152
,
X
,
XVI
Eurogrupė
II
Europolas
VII.XVII
Europos centrinis bankas
kandidatūros
109
klausimai, į kuriuos atsakoma raštu
118
pareiškimai
113
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas
9
,
124
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF)
10
Europos politinės partijos
208
-
210
atsakingo komiteto įgaliojimai
210
biuro įgaliojimai
209
finansavimo neskyrimas
209
įgyvendinimo taisyklės
23
nepriklausomų žymių asmenų komitetas
210
netinkamai išmokėtų sumų grąžinimas
209
pirmininko įgaliojimai
208
programa
210
techninė parama
209
Europos Sąjungos Teisingumo Teismas
bylos nagrinėjimas jame
128
,
204
,
206
,
VI.6
paskyrimai
107 a
Europos Taryba
199
Europos Tarybos Parlamentinė Asamblėja
199
Europos Vadovų Taryba
110
Europos Vadovų Tarybos pirmininkas
106
,
110
,
117
,
149
F
Finansai
80
Finansinė ataskaita
41
,
45
,
47
Finansiniai interesai
Europos Sąjungos
10
,
XII
Parlamento narių
9
Finansiniai padariniai
36
,
96
Finansinis protokolas
90
Finansinis suderinamumas
38
,
45
,
47
Frakcijos
30
-
31
,
33
-
34
atstovaujančiųjų frakcijai narių skaičiaus pasikeitimas
186
-
187
kūrimas
30
teisinė padėtis
31
veikla
31
G
Galimybė visuomenei susipažinti su dokumentais
29
,
103
-
104
,
XV
Galutinė teisininkų lingvistų atliekama tekstų peržiūra
71
,
74
,
180
,
XX
Generalinis sekretoriatas
23
,
207
Generalinis sekretorius
4
,
9
,
23
,
73
,
79
,
145
,
147
,
152
,
207
,
209
,
I
,
X
Grąžinimas komitetui
biudžetas
įvykdymo patvirtinimas
VI.5
klaidų ištaisymas
216
Komisijos pasiūlymai
antrasis svarstymas
63
atmetimas
56
balsavimo atidėjimas
57
procedūriniai pasiūlymai
172
Tarybos pozicija
43
H
Himnas
213
I
Ieškiniai Teisingumo Teismui
128
,
204
,
206
,
VI.6
Imunitetai ir privilegijos
Parlamento narių
5
-
7
,
VII.XVI
Informacijos saugumas
VIII.E
Iniciatyva
numatyta SESV 225 straipsnyje
42
piliečių
203 a
,
XIV
pranešimo
41
,
48
,
50
teisėkūra
35
,
41
-
42
valstybės narės
44
Interesų grupės
9
,
X
Interesų grupių atstovai
9
,
X
Interesų konfliktas
I
Interneto svetainė
29
,
32
,
104
,
182
,
I
,
X
Išdalijimas
144
,
148
,
179
,
IV
Išmokos
153
Išstojimas iš Sąjungos
74 d
Į
Įgaliojimai derėtis
90
Įgaliojimų laikas
Parlamento nariai
4
Įgaliojimų patikrinimas
3
,
12
,
189
,
VII.XVI
Įgyvendinimo priemonės
88
,
XIII
Įslaptinta informacija
5
,
29
,
VIII.B
,
VIII.C
,
XV
J
Jungtinės grupės
32
,
I
Jungtiniai parlamentiniai komitetai
200
K
Kadencija
Parlamento vadovai
17
Kalbėtojai
kalbėjimo laikas
110
,
115
,
140
-
142
,
150
-
151
,
153
,
172
-
173
,
IV
,
XVII
kalbėjimo laiko paskirstymas
122
,
149
,
IV
kalbėtojų sąrašas
176
kalbos
žodžio suteikimas
Kalbos
23
,
146
-
147
,
185
,
201
,
XI
Kandidatūros
Europos centrinis bankas
109
Komisijos pirmininkas
105
kvestoriai
16
Parlamento pirmininkas
14
Parlamento pirmininko pavaduotojai
15
Parlamento vadovai
13
-
16
Keitimas
Darbo tvarkos taisyklės
211
-
212
,
VII.XVIII
Komisijos pasiūlymo
53
Klaidų ištaisymas
180
,
216
Klausimai
atsakoma raštu
117
-
118
,
III
atsakoma žodžiu ir dėl jų diskutuojama
115
Biurui, Pirmininkų sueigai ir kvestoriams
29
Europos centriniam bankui
118
,
III
klausimų valanda
116
nebaigti klausimai
214
prioritetiniai
117
Tarybai ir Komisijai
20
,
115
-
117
,
II
trumpi ir glausti
110
-
111
Klausimų valanda
komitete
197
plenariniame posėdyje
116
,
II
Klausymai
23
,
185
,
192
-
193
,
202
,
XVII
Komisija
biudžeto įvykdymo patvirtinimas
76
Darbo programa
35
derybų įgaliojimai
90
išrinktos Komisijos politinės gairės
105
įgyvendinimo įgaliojimai
88
,
XIII
,
XIV.2
kalbėjimo laikas
149
klausimai
115
-
117
,
II
metinis pranešimas dėl Europos Sąjungos teisės taikymo
119
nariai
106
,
XIV
nario atsistatydinimas
XIV
Pagrindų susitarimas
VIII.E
,
XIV
pareiškimai
110
-
111
Parlamento informavimas
VIII.E
,
XIV
pasiūlymo atmetimas
56
,
87
pasiūlymo atšaukimas
39
,
56
,
65
pasiūlymo keitimas
53
pasiūlymo pakeitimų priėmimas
57
pirmininkas
105
pozicija dėl pakeitimų
54
,
57
-
58
,
61
,
66
,
XIV
prašymas pateikti nuomonę
43
rinkimai
106
siūlymas pareikšti nepasitikėjimą
107
teisėkūros ir darbo programa (žr. darbo programa)
35
tolesni veiksmai, Parlamentui pateikus nuomonę
58
-
59
Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė
96
,
II
Komisijos pirmininko rinkimai
105
Komitetai
45
-
50
,
52
,
183
,
185
-
191
,
193
-
197
,
VII
antrasis svarstymas
61
-
63
atsakingi
42
-
43
,
63
balsavimas
195
-
196
bendri posėdžiai
51
,
188
biuras
52
,
191
derinimas
dialogas su Taryba
63
įgaliojimai ir veiklos kryptys
25
,
183
,
188
,
VII
įgaliojimų patikrinimas
3
,
189
,
VII.XVI
jungtiniai parlamentiniai
200
klaidų ištaisymas
216
klausimo grąžinimas nagrinėti
175
klausimų valanda
197
komitetų teisės
186
-
187
konfliktas dėl kompetencijos
188
nariai
186
,
191
nepaprastasis posėdis
97
nuomonę teikiantys komitetai
49
,
188
,
195
nuomonės
49
-
50
pakomitečiai
188
,
190
pavaduojantys nariai
187
pirmasis svarstymas
37
,
38
,
39
,
53
-
54
pirmininkas
27
,
52
,
185
,
191
plenarinio posėdžio metu pateikti pakeitimai
161
posėdžiai
23
,
46
,
63
,
96
,
103
,
106
,
108
-
109
,
113
,
135
,
162
,
187
,
190
-
191
,
193
-
194
,
VIII.A
posėdžių protokolai
103
,
194
posėdžių vieta
135
pranešimas
45
,
47
-
48
,
50
,
52
,
56
-
57
procedūra
63
,
193
-
195
,
197
sudarymas
183
,
185
,
IX
sudėtis
25
,
186
susiję
50
,
88
,
XVII
Taikinimo komitetas (SESV 294 straipsnis)
67
-
69
,
XX
tyrimo komitetas
25
,
185
-
186
,
188
,
IX
trečiasis svarstymas
67
-
68
,
XX
Komitetų koordinatoriai
192
,
XVII
Komitetų kvietimas į posėdį
193
Komitetų pirmininkų sueiga
27
Komitologija
XIII
Kompromisiniai pakeitimai
57
,
63
,
66
,
160
-
161
Konfidencialumas
5
,
9
,
23
,
29
,
103
,
185
,
205
,
VIII.A
,
VIII.B
,
VIII.C
,
VIII.E
,
IX
,
XV
Konsultavimasis
43
-
44
bendra užsienio ir saugumo politika
96
dėl valstybės narės pateiktų iniciatyvų
44
Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas
124
Europos Agentūros
126
pakartotinis
59
pranešimas
45
Regionų komitetas
125
SESV 140 straipsnis
83
Korupcija
10
,
XII
Kova su sukčiavimu ir korupcija
10
,
XII
Kvestoriai
funkcijos
9
,
22
-
23
,
26
,
I
,
X
klausimai
29
leidimas įeiti į Parlamento pastatus
9
rinkimai
13
,
16
-
17
sprendimų viešumas
29
Kvietimas padaryti pareiškimą
kandidatų į Audito Rūmų narius
108
kandidatų į ECB
109
kandidatų į Komisijos pirmininkus
105
Kvorumas
155
,
195
L
Laikinai einantis Pirmininko pareigas
12
Laikinieji komitetai (žr. Specialieji komitetai)
Laikinos vienos dvyliktosios dalies sistema
75 f
Laissez-passer
5
Laisva vieta
4
,
18
Lankytojams skirtos vietos
145
Leidimas įeiti į Parlamento pastatus
9
,
X
Lobistai
9
,
X
M
Mandatas
2
,
VII.XVI
Mažumos nuomonė
52
Metinė teisėkūros programa
35
,
42
-
43
Metinis pranešimas
119
Metinis pranešimas dėl Sąjungos teisės taikymo
119
Mėlynoji kortelė
149
Mėnesinė sesija
134
N
Nacionaliniai parlamentai
bendradarbiavimas
130
pagrįstos nuomonės
38 a
ryšiai
23
Nariai
Audito Rūmų
108
Europos centrinio banko
109
Komisijos
106
,
XIV
komiteto
185
-
186
,
IX
nepriklausomi
33
padėjėjai
X
Parlamento
1
-
9
,
136
pašalinimas
153
pavaduojantys nariai
statutas
8
-
9
,
48
,
VII.XVI
Nebaigti klausimai
214
Neeilinės diskusijos
141
Neeilinis Parlamento posėdis
134
Negaliojimas
dokumentai
214
pakeitimai
156
-
157
Neoficialios narių grupės
32
,
I
Nepasitikėjimas
107
Nepriklausomi Parlamento nariai
33
,
192
Nuobaudos
153
-
154
Nuomonės
dėl Tarybos rekomendacijų
83
komitetų
37
,
38
,
49
-
50
,
121
,
188
,
202
-
203
,
VI.1
,
VII
mažumos
52
,
185
Parlamento
55
,
90
,
96
,
105
,
108
-
109
,
119
,
142
,
195
prašymai pateikti nuomonę
43
-
44
tolesnių veiksmų procedūra, Parlamentui pateikus nuomonę
58
-
59
O
Ombudsmenas
204
-
206
atleidimas
206
paskyrimas
204
veikla
205
,
XI
Organizavimo tvarka
posėdžių
23
,
145
-
154
P
Paaiškinimai dėl balsavimo
20
,
170
Padėjėjai
9
Pagrindimas (prie siūlomo pakeitimo)
45
,
47
,
49
,
156
,
212
Pagrindinės teisės
36
,
74 e
,
VII.XVII
Pagrindiniai principai
9
,
74 e
,
81
,
VII.XVIII
Pagrindinių teisių chartija
36
,
103
Pakartotinis pasiūlymo pateikimas Parlamentui
59
Pakeitimai
156
atsiėmimas
156
balsavimo eilės tvarka
161
išdalijimas
156
kalbos
146
-
147
,
156
Komisijos pasiūlymas
Komisijos pozicija
54
,
57
-
58
,
61
,
66
,
XIV
komitete
161
-
162
,
195
kompromisiniai
57
,
63
,
66
,
160
-
161
negaliojimas
156
-
157
pakartotinis teikimas
156
pateikimas
156
,
195
plenarinio posėdžio metu pateiktų pakeitimų nagrinėjimas komitete
162
priėmimas
57
priimtinumas
20
,
87
,
157
pristatymas
156
procedūra be
46
,
138
spausdinimas
156
terminai
156
žodžiu
97
,
156
,
195
Pakomitečiai
188
,
190
Pareigų pasibaigimas pirma laiko
19
,
153
Pareigūnai
12
-
21
,
152
-
153
Pareiškimai
110
,
113
,
123
asmeniniu klausimu
151
Audito Rūmų
112
dėl darbo tvarkos
20
,
173
dėl procedūros
172
-
178
Europos centrinio banko
113
Europos Vadovų Tarybos
110
kandidato į Komisijos pirmininkus
105
Komisijos
110
Tarybos
110
Parlamentai
konferencijos
132
valstybių narių
25
,
130
-
131
Parlamento darbo sutrikdymas
152
-
153
,
XVI
nuobaudos
154
Parlamento nariai
1
-
9
,
136
,
I
finansiniai interesai
9
,
I
išlaidos
8
įgaliojimų laikas
4
Parlamento pirmininkas
149
funkcijos
19
-
20
,
23
,
73
,
111
,
116
,
122
,
126
,
128
,
150
,
153
,
157
,
171
,
173
,
208
,
210
,
216
,
I
,
IV
,
XVI
rinkimai
17
-
18
Parlamento pirmininko pavaduotojai
13
funkcijos
21
-
22
,
25
,
68
,
75 c
-
75 d
,
104
rinkimai
13
,
15
,
17
-
18
Parlamento sudėtis
74 f
Parlamento sušaukimas
134
Parlamentų konferencijos
132
Pasirašymas
priimtų aktų
73
Pasiūlymai
dėl rezoliucijų
47
-
49
,
58
,
74 e
,
78
,
85
,
98
,
110
,
115
,
120
,
122
,
157
,
202
,
214
,
IV
procedūriniai
172
Paskirstymas
kalbėjimo laiko
122
,
149
,
IV
vietų
34
Paskyrimai (taip pat žr. Rinkimai)
Audito Rūmų nariai
108
balsavimo procedūra
169
delegacijų užsienyje vadovai
95
Europos centrinis bankas
109
Komisijos nariai
106
,
XVII
specialūs įgaliotiniai
93
Pašalinimas
iš delegacijos
153
iš komiteto
193
,
VIII.A
iš posėdžių salės
153
Patariamasis Parlamento narių elgesio klausimais komitetas
I
Patekimas
į lankytojams skirtas vietas
145
į Parlamentą
9
,
XVI
į posėdžių salę
145
Patikrinimas
įgaliojimų
3
,
12
,
189
,
VII.XVI
teisinio pagrindo
37
Pavaduojantys nariai
187
Pavaduotojai (žr. Parlamento pirmininko pavaduotojai)
Pažeidimas
pagrindinių principų
74 e
žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principų
122
,
137
,
IV
Perdavimas nagrinėti komitetui
antrasis svarstymas
63
klaidų ištaisymas
216
pirmasis svarstymas
43
Personalo planas (Generalinio sekretoriato)
23
,
207
Peticijos
201
-
203
,
214
,
VII.XX
Pinigų politika
113
Pirmasis posėdis
3
,
12
,
134
Pirmasis svarstymas
36
-
37
,
38
-
39
,
43
,
53
-
59
,
71
balsavimas
55
biudžetas
derinimas
nagrinėjimo komitete etapas
37
,
38
,
39
,
45
-
50
,
52
-
54
pabaiga
53
,
55
sutarimas
70
-
71
,
XX
svarstymo plenariniame posėdyje etapas
55
-
57
tolesni veiksmai
58
-
59
Pirmininkas
Europos Vadovų Tarybos
110
,
149
Komisijos (rinkimai)
105
Parlamento (žr. Parlamento pirmininkas)
Pirmininkų sueiga
funkcijos
19
,
25
,
153
,
210
klausimai
29
sprendimų viešumas
29
sudėtis
24
Plenarinis posėdis
antrasis svarstymas
64
-
66
,
72
biudžetas
75 a
-
75 f
pakeitimai
49
,
156
,
161
pirmasis svarstymas
55
-
57
,
69
protokolas
179
stenograma
181
trečiasis svarstymas
69
Posėdžiai
133
organizavimo tvarka
23
,
145
-
154
posėdžių viešumas
96
,
179
,
181
,
193
-
194
,
VIII.A
protokolas
179
stenograma
181
sustabdymas arba pabaiga
140
,
152
,
154
,
172
,
178
veiklos viešumas
182
vieta
135
Pozicija
Komisijos
44
,
54
,
57
-
58
,
61
,
66
,
XIV
Parlamento
58
Tarybos
58
,
61
Pranešimas
dėl Sąjungos teisės taikymo
119
dėl valstybės narės pateiktų iniciatyvų
44
kitų institucijų
119
Komisijos
119
mažumos nuomonės
52
,
185
nesusijęs su teisėkūra
47
pakartotinis
56
-
57
pasiūlymo dėl rezoliucijos pagrindu
120
pateiktas žodžiu
56
-
57
preliminarus pranešimas (pritarimo procedūra)
81
rengimas
52
savo iniciatyva
25
,
41
-
42
,
48
,
74 e
,
119
-
120
susijęs su teisėkūra
45
,
55
žodinis
52
,
142
Pranešimo aiškinamoji dalis
41
,
45
,
47
,
52
Preliminarus pranešimas (pritarimo procedūra)
81
Priedai
212
,
215
Priežiūros galios
86
,
88
,
128
Priimtinumas
172
,
174
klausimų (klausimų valanda)
116
klausimų, į kuriuos atsakoma raštu
117
pakeitimų
20
,
66
,
157
,
161
Priimti teisės aktai
73
-
74
Priimti tekstai
180
Pritarimo procedūra
74 c
,
74 e
,
74 g
,
81
,
90
Privilegijos ir imunitetai
5
-
7
,
207
,
VII.XVI
Procedūra
balsavimo
138
,
158
-
159
,
195
be diskusijų ir be pakeitimų
46
,
138
biudžeto
75
-
76
,
78
,
VII.IV
biudžeto įvykdymo patvirtinimo
76
-
77
,
80
derinimo
75 d
dėl tolesnių veiksmų, Parlamentui pateikus nuomonę
58
-
59
,
185
komitete
45
-
50
,
52
,
63
,
67
-
68
,
162
,
191
,
193
-
195
,
197
,
216
,
VIII.A
pritarimo
74 c
,
74 e
,
74 g
,
81
,
90
procedūriniai pasiūlymai
20
,
172
savanoriškų susitarimų nagrinėjimo
85
skubos tvarka
142
supaprastinta
46
,
138
taikinimo
67
-
69
,
XX
teisėkūros
35
-
37
,
38
,
39
-
40
,
42
-
50
,
52
-
59
,
61
-
69
,
71
-
73
,
81
,
83
-
87
,
88
,
128
,
216
,
XX
Proporcingumo principas
38 a
Protokolas
Biuras
29
komitetai
194
,
VIII.A
Pirmininkų sueiga
29
posėdžio
179
R
Rašytiniai pareiškimai
įtraukti į registrą
123
pridedami prie stenogramos
149
Regionų komitetas
9
,
125
Registras
interesų grupių
9
,
X
Parlamento dokumentų
104
,
XV
Parlamento narių deklaracijų
I
peticijų
201
-
203
rašytinių pareiškimų
123
skaidrumo
9
,
X
Rekomendacijos
42
,
64
,
81
,
120
-
121
,
123
antrajam svarstymui
63
-
64
atlikus tyrimą
185
bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais
96
-
97
dėl bendrų ekonominės politikos gairių
114
dėl derybinių įgaliojimų
90
dėl stojimo sutarčių
74 c
,
81
,
200
Tarybai
97
,
121
Tarybos (pagal SESV 140 straipsnį)
83
Rinkimai
Europos Parlamento
1
,
214
Komisijos narių
106
,
XVII
Komisijos pirmininko
105
komitetų narių
186
kvestorių
13
,
16
-
18
ombudsmeno
204
Parlamento pirmininko
13
-
14
,
17
-
18
Parlamento pirmininko pavaduotojų
13
,
15
,
18
S
Santykiai su kitomis institucijomis
25
,
34
,
105
-
107
,
108
-
125
,
127
Savanoriški susitarimai
85
Sąjungos simboliai
213
Sąjungos teisė
išdėstymas nauja redakcija
87
kodifikavimas
86
supaprastinimas
86
-
87
taikymas
128
,
185
,
VII.XVI
,
IX
,
XIV.2
Sąjungos teisės aktų išdėstymas nauja redakcija
87
Sąjungos teisės aktų kodifikavimas
86
Sąjungos teisės aktų supaprastinimas
86
-
87
Sąmata
79
-
79 a
,
VII.IV
,
VII.V
Sekretoriatas
frakcijų
31
nepriklausomų Parlamento narių
33
Sesija
133
-
134
Siūlymai
pareikšti nepasitikėjimą Komisija
107
Skaidrumas
Parlamento narių finansiniai interesai
9
,
I
Parlamento veikla
9
,
23
,
29
,
103
,
185
,
203
,
VIII
,
IX
,
XVII
registras
9
,
X
teisėkūros procese
39
Skubos tvarka
142
Skundai
154
Slapto pobūdžio informacija
5
,
VIII.B
,
VIII.C
,
VIII.E
,
XV
Slapto pobūdžio informacijos perdavimas
VIII.B
,
VIII.E
Socialinis dialogas
84
Specialieji komitetai
184
,
188
,
190
Specialūs įgaliotiniai
93
Stebėtojai
11
Stenograma
181
Stojimas į ES
derybos
74 c
,
200
,
IV
,
XIV.4
sutartys
74 c
,
81
,
200
Subsidiarumo principas
37
,
38 a
,
44
Sukčiavimas
10
,
XII
Supaprastinta procedūra
46
,
138
Susiję komitetai
50
,
88
Susipažinimas su dokumentais
5
,
103
-
104
,
148
,
XV
Sušaukimas
Parlamento
134
Sutarimas per antrąjį svarstymą
70
,
72
,
XXI
Sutarimas per pirmąjį svarstymą
70
-
71
,
XXI
Sutartys
74 a
,
74 c
,
81
,
VII.XVIII
įprasta peržiūra
74 a
supaprastinta peržiūra
74 b
Svarstymai
37
,
38
,
39
-
40
,
42
-
50
,
52
-
59
,
61
-
69
,
71
-
73
Š
Šešėliniai pranešėjai
192
Šūkis
213
T
Taryba
110
dialogas su atsakingu komitetu
58
,
63
kalbėjimo laikas
149
klausimai Tarybai
115
-
117
,
II
konsultavimasis
43
,
45
pareiškimai
110
posėdžiai
40
pozicija
61
rekomendacijos Tarybai
97
,
121
Tarybos Pirmininkas
63
,
72
,
107
,
XIII
,
XVII
,
XX
Tarybos pozicija
atmetimas
65
pakeitimai
66
pranešimas
61
-
63
pritarimas
72
Tarybos neveikimas
Tarpinstitucinės derybos teisėkūros procedūrų metu
70
Tarpinstituciniai susitarimai
127
,
215
,
IV
,
VIII.B
,
VIII.C
,
XIV.4
Tarpparlamentinės delegacijos
198
Tarptautiniai susitarimai
90
-
91
Teisėkūros dokumentai
43
Teisėkūros iniciatyva
35
,
41
-
42
,
44
Teisėkūros ir darbų programa (žr. Darbo programa)
Teisėkūros procedūros
35
-
37
,
38
,
39
-
40
,
42
-
50
,
52
-
59
,
61
-
69
,
71
-
73
,
81
,
83
-
87
,
88
,
128
,
216
,
II
,
XIV.2
,
XX
Teisėkūros rezoliucija
44
-
45
,
55
-
57
,
158
Teisinė valstybė
36
,
74 e
,
81
,
122
,
209
-
210
,
IV
Teisinis pagrindas
atsakingas komitetas
VII.XVI
Komisijos pasiūlymo keitimas
59
patikrinimas per pirmąjį svarstymą
37
SESV 225 straipsnyje numatyta iniciatyva
42
tarptautiniai susitarimai
90
Tekstai (žr. Priimti tekstai)
Terminai
diskusijos ir balsavimas
144
pakeitimų pateikimas
156
,
161
pranešimo pateikimas
52
prašymas balsuoti dalimis
163
prašymas balsuoti vardiniu būdu
167
pratęsimas
62
,
67
,
69
Tyrimas (tyrimo komitetai)
185
,
IX
Trečiasis svarstymas
bendras tekstas
69
svarstymas plenariniame posėdyje
69
taikinimas
67
-
68
,
XX
Trečiosios šalys
AKR
VII.II
asocijuotosios šalys
200
santykiai su
25
,
200
stojimo derybos
74 c
,
200
,
IV
,
XIV.4
stojimo sutartys
74 c
,
81
Trišalis susitikimas finansų klausimais
75 c
Trukdymas
152
,
154
,
XVI
neatidėliotinos priemonės
152
nuobaudos
153
-
154
Trumpas pagrindimas
49
,
212
Trumpo pristatymo tvarka
48
,
139
Tvarka posėdžių salėje
145
,
152
-
154
,
XVI
Tvirtesnis bendradarbiavimas tarp valstybių narių
74 g
,
81
U
Užsienio politika
96
-
97
,
VII.I
V
Vadovų rinkimai
kvestoriai
16
Parlamento pirmininkas
14
Parlamento pirmininko pavaduotojai
15
Valdymo organai
22
-
29
Vertimas (žodžiu)
146
Vėliava
213
Vienodas balsų skaičius
159
Vienos minutės kalbos
150
Vyriausioji įgaliotinė (žr. Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė)
Ž
Žmogaus teisės
74 e
,
81
,
98
,
122
,
209
-
210
,
IV
NAUDINGA INFORMACIJA
Kai Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklėse nurodoma į vyriškos lyties asmenį, ši nuoroda taip pat reiškia ir moteriškos lyties asmenį bei atvirkščiai, nebent iš konteksto aišku, kad yra priešingai.
Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklės leidžiamos periodiškai atskiru leidiniu bei
Europos
Sąjungos
oficialiajame
leidinyje
. Šiuos leidinius galima įsigyti Europos Sąjungos leidinių biure.
Europos Parlamentas laikas nuo laiko gali keisti savo Darbo tvarkos taisykles. Aktualią redakciją galima rasti Europos Parlamento interneto svetainėje (http://www.europarl.europa.eu).
Tekstas
kursyvu
yra straipsnio išaiškinimas (pagal 211 straipsnį).

