G. Oettingerio atsakymas Komisijos vardu
(2011 m. rugpjūčio 11 d.)
Brangstanti nafta ir brangimo poveikis Europos ekonomikai ir vartotojams kelia nerimą ir turi būti atidžiai stebimas. Jau 2008 m., kai naftos kainos pasiekė neregėtas aukštumas, Europos Komisija priėmė brangios naftos problematikai skirtą komunikatą „Spręsti padidėjusių naftos kainų problemą“ – COM(2008) 384. , kur aptarė brangimo priežastis bei poveikį ir pateikė politinius sprendimus, kurių ES galėtų imtis tuoj pat, vidutiniu laikotarpiu ir tolesnėje perspektyvoje. Politikos pasiūlymai tebegalioja ir tinka taikyti dabartinėmis aplinkybėmis. Jie papildo platesnes ES energetikos strategijas, kurių tikslas užtikrinti saugų ir nenutrūkstamą energijos tiekimą Europos piliečiams ir valstybių narių ekonomikai konkurencingomis kainomis, kaip neseniai suformuluota Energetikos 2020 strategijoje COM(2010) 639 galutinis. .
Kad ir neturėdama galių, kuriomis galėtų siekti sumažinti kuro kainas atskirose valstybėse narėse, Europos Komisija įgyvendindama savo politinę programą nuolat atsižvelgia į kuro kainų svyravimo poveikį Europos piliečiams. Pavyzdžiui, Europos Komisijos pasiūlytoje direktyvoje dėl energijos vartojimo efektyvumo COM(2011) 370. nurodomos konkrečios priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad vartotojai gautų įvairių paslaugų, leidžiančių mažiau pinigų išleisti energijai pirkti ir namuose įdiegus pažangiuosius skaitiklius padidinti energijos naudojimo efektyvumą. Pasiūlyme yra ir konkrečių nuostatų, kurios sudarytų sąlygas valstybėms narėms didinant energijos efektyvumą įgyvendinti priemones energijos nepriteklių patiriančiuose namų ūkiuose ar socialiniuose būstuose.
Valstybės narės taip pat galėtų svarstyti mokesčių mažinimo, socialinių priemonių arba subsidijų įvedimo galimybes. Tačiau Europos Komisija mano, kad naudingiausia vartotojams yra sklandžiai veikianti, konkurencinga rinka – ilgainiui ji galėtų pasiūlyti mažiausias kainas. O subsidijos turi potencialą iškreipti konkurenciją ir yra suderinamos su rinka tik tuo atveju, jeigu jų teigiamas poveikis, pvz., paskata įsigyti mažai anglies dvideginio išmetančius automobilius, nusveria konkurencijai daromą žalą. Plačiau žvelgiant, valdžios institucijų kišimasis į kuro kainų reguliavimą iškreipia įspėjamąjį kainų vaidmenį ir kliudo piliečiams rinktis patiems pagal kainą, kokybę ir patogumą. Nors Europos Komisija irgi suinteresuota saugoti pažeidžiamus vartotojus nuo laikinų energijos kainų šuolių padarinių, tačiau sykiu mano, kad tokia politika turėtų būti orientuota į konkrečią tikslinę grupę ir jos mastas turėtų būti ribotas.
Tarptautinėje arenoje Europos Komisija nuolat siekia glaudesnio energetikos politikos koordinavimo. G-20 grupėje Europos Komisija atkakliai derasi dėl kuro subsidijų mažinimo ir panaikinimo, kuris lėtintų kuro kainų augimo tendencijas. Ji taip pat siekia, kad būtų prieita bendrų pozicijų koordinuojant energijos efektyvumo priemones ir mažinant deglu sudeginamus dujų kiekius.
