Europarlamentarai apsisprendė dėl Parlamento narių skaičiaus po 2009 m. rinkimų
Institucijos
2007-10-10 - 20:47
Europos Parlamentas, šiuo metu turintis 785 narius, yra didžiausia pasaulyje teisėkūros institucija. Reformų sutarties projekte numatyta, kad po 2009 m. rinkimų jo narių turėtų sumažėti iki 750. Europos Vadovų Tarybos prašymu Parlamentas turėjo apsispręsti dėl mandatų paskirstymo tarp šalių. Ketvirtadienį EP pateikė savo siūlymą, kuriam dar turės pritarti Taryba.
2001 m. pasirašytoje Nicos sutartyje buvo numatyta, jog Parlamente bus 732 nariai. Vėliau ši sutarties nuostata buvo patikslinta: nutarta, jog šiemet į ES įstojus Bulgarijai ir Rumunijai Parlamente bus 785 nariai, o po 2009 m. rinkimų jų sumažės iki 736. Tačiau šių metų birželį Europos Vadovų Taryba (EVT) preliminariai pritarė Reformų sutarties nuostatai, kuri nuo 2009 m. birželio numato 750 EP narių. Dėl kiekvienos šalies mandatų skaičiaus EVT pasiūlė apsispręsti pačiam Parlamentui, tačiau laikantis tam tikrų principų. Mandatai turės būti paskirstyti pagal šalių dydį mažėjančios proporcijos tvarka – mažesnėms šalims bus atstovaujama palankesne proporcija. Be to, nė viena šalis negalės turėti mažiau kaip 6 ar daugiau kaip 96 mandatų.
Ketvirtadienį Europos Parlamentas patvirtino ataskaitą (378 balsai už, 154 prieš, 109 susilaikė), kurioje pasiūlė 2009-2014 m. EP kadencijos metu vietas Europos Parlamente padalinti pagal šalių dydį, atsižvelgiant į jų gyventojų skaičių. Ataskaitos rengėjai siekė nemažinti nė vienos šalies mandatų skaičiaus, kuris jau anksčiau buvo numatytas Nicos sutartyje laikotarpiui po 2009 m. rinkimų. Išimtis padaryta Vokietijai – atsižvelgiant į Reformų sutartį, jos mandatų sumažės iki 96. Lietuvos mandatų skaičiaus persvarstyti nesiūloma; kaip jau buvo numatyta, Lietuva 2009-2014 m. turės 12 europarlamentarų – vienu mažiau negu dabar. Siūlomas toks mandatų paskirstymas:
Valstybė
Dabartinė padėtis
Pataisyta Nicos sutartis (nuo 2009 m. rinkimų)
EP siūlymas
Vokietija
99
99
96
Prancūzija
78
72
74
Jungtinė Karalystė
78
72
73
Italija
78
72
72
Ispanija
54
50
54
Lenkija
54
50
51
Rumunija
35
33
33
Olandija
27
25
26
Belgija
24
22
22
Graikija
24
22
22
Vengrija
24
22
22
Čekija
24
22
22
Portugalija
24
22
22
Švedija
19
18
20
Bulgarija
18
17
18
Austrija
18
17
19
Danija
14
13
13
Slovakija
14
13
13
Suomija
14
13
13
Lietuva
13
12
12
Airija
13
12
12
Latvija
9
8
9
Slovėnija
7
7
8
Estija
6
6
6
Kipras
6
6
6
Liuksemburgas
6
6
6
Malta
5
5
6
Viso
785
736
750
Atsižvelgiant į būsimus ES plėtros etapus numatyta galimybė ateityje naujai perskirstyti mandatus, taip pat laikinai peržengti 750 deputatų ribą, kaip tai buvo padaryta prie ES prisijungus Rumunijai ir Bulgarijai. Savo ruožtu ataskaitoje siūloma iš anksto persvarstyti Parlamento vietų padalijimą 2014-2019 m. kadencijai, atsižvelgiant į demografinius pokyčius ir išvengiant kovos dėl atskirų ES šalių interesų.
Dalis europarlamentarų siūlė skirstant mandatus skaičiuoti ne visus gyventojus, o tik piliečius. Parlamentas tam nepritarė, tačiau paragino ateityje aptarti tokią galimybę. Nepritarta ir Lenkijoje išrinktų EP narių siekiui skaičiuoti ir užsienyje esančius piliečius. Vis dėlto d eputatai paragino Europos Vadovų Tarybą pasiūlyti Parlamentui iki 2014 m. patikslinti ES sutartyje įrašytą „piliečio“ sąvoką.
Pažymėjęs, jog nebuvo rasta visiems priimtinos matematinės formulės, EP pranešėjas šiuo klausimu Alain Lamassoure (Europos liaudies partija, Prancūzija) teigė, jog siūlomas sprendimas – pereinamojo pobūdžio, tačiau „vienintelis, kuris gali būti priimtinas visoms ES šalims“. Pasak deputato, šis klausimas yra pakankamai keblus ir jautrus, todėl „protas ir logika turėtų nugalėti aistras ir atskirų valstybių interesus“. Tuo tarpu kitas pranešėjas Adrian Severin (Socialistų frakcija, Rumunija) sakė tikįs, jog „mažesnis parlamentas bus veiksmingesnis ir mažiau kainuojantis“. „Šnekame ne apie laimėjimą ar pralaimėjimą, o apie situaciją, kurioje laimi visi – ES bus demokratiškesnė, o Parlamentas – efektyvesnis“, – pridūrė europarlamentaras.
Dėl šio Parlamento siūlymo turės apsispręsti Europos Vadovų Taryba, kuri posėdžiaus spalio 18-19 d. Lisabonoje. Tikimasi jos pritarimo.
Europarlamentarų nuomonės
Diskusijoje kalbėjęs Europos liaudies partijos atstovas Ingo Friedrich (Vokietija) pritarė komiteto siūlymui. Deputatas teigė, jog jo frakcija parems svarstomą ataskaitą net ir tuo atveju, jei Parlamentas pritartų kitokiam šalių mandatų perskirstymui pagal d'Hondt metodą. Savo ruožtu EP narys ragino ateityje sukurti mandatų padalijimo formulę.
Socialistų frakcijos atstovas Richard Corbett (Jungtinė Karalystė) pritarė komiteto siūlymui. Deputatas nusistebėjo Italijos valdžios siekiu išlaikyti lygų mandatų skaičių su Prancūzija ir Jungtine Karalyste, nors jos gyventojų skaičius mažesnis.
Liberalų ir demokratų aljanso atstovas Andrew Duff (Jungtinė Karalystė) taip pat pritarė svarstomam siūlymui ir paragino pasiūlyti Europos Vadovų Tarybai „sprendimą, o ne problemą“. Kita vertus, deputatas pritarė minčiai, jog ateityje Parlamentas turėtų aptarti piliečių, gyventojų ir rinkėjų reikšmę mandatų skaičiavimui.
Sąjungos už tautų Europą lyderis Brian Crowley (Airija) teigė suprantąs šalių norą išlaikyti kuo daugiau mandatų. Deputatas taip pat atkreipė dėmesį, jog EUROSTAT pateikti gyventojų skaičiaus duomenys apie kai kurias šalis nėra galutiniai. Be to, kalbėtojas ragino atsižvelgti į numatomą Kroatijos prisijungimą prie ES.
Žaliųjų frakcijos atstovo Johannes Voggenhuber (Austrija) teigimu, jo frakcija nepritars komiteto siūlymui, nes jame remiamasi gyventojų, o ne piliečių skaičiumi. Pasak deputato, „Parlamentas atstovauja tautoms, o ne valstybių dydžiams“.
Europos vieningųjų kairiųjų frakcijos narių požiūriai skiriasi, tačiau jos atstovė Sylvia-Yvonne Kaufmann (Vokietija) žadėjo paremti komiteto siūlymą. Tuo pačiu EP narė siūlė aiškiau apibrėžti teisę dalyvauti rinkimuose.
Pasak Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovo Janusz Czesław Wojciechowski (Lenkija), šalių nesutarimai dėl EP mandatų rodo, kad „europinis solidarumas yra mitas“. Deputatas kritikavo pernelyg dideles Vokietijos ambicijas, taip pat neaiškų mažėjančio proporciškumo apibrėžimą.
Tapatybės, tradicijų ir suvereniteto frakcijos atstovas Luca Romagnoli (Italija) siūlė atmesti komiteto parengtą ataskaitą, nes ji „diskriminuoja Italiją“. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausanti deputatė Irena Belohorská (Slovakija) pritarė komiteto siūlymui. Deputatė savo ruožtu ragino padidinti naujųjų ES šalių atstovų skaičių ne tik Parlamente, bet ir kitose ES institucijose.
Lietuvoje išrinktos EP narės nuomonė. Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjo ir Margarita Starkevičiūtė (Liberalų ir demokratų aljansas). Deputatė teigė: „Mes daug metų kovojome už savo išlikimą – esame maža tauta – ir dabar daug žmonių gyvena kitose šalyse, dirba jų įmonėse. [...] Mes bandome išlaikyti ryšius su jais, būti kartu, būti tauta, nedingti iš žemėlapio.“ Bet, pasak deputatės, šie žmonės negalės balsuoti už savo šalies atstovus, nes EP narių skaičius bus nustatomas pagal gyventojų skaičių. „Jie, aišku, gali rinkti Švedijos, Suomijos, [Didžiosios] Britanijos, Italijos atstovą. Bet kaip tauta mes tiesiog nykstame“ – teigė M. Starkevičiūtė. "Labai apgailestauju, kad šioje salėje mes labai mažai kalbame apie vertybes, – sakė europarlamentarė ir pridūrė: „Žinodama, kas kiek vietų gavo, galiu pasakyti iš anksto, kas kokią nuomonę pasakys.“
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas: 2007-10-10.
Balsavimas: 2007-10-11
20071008IPR11353 Daugiau informacijos šia tema
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070910BKG10267 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
