26.3.2009
PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
siekiant baigti diskusijas dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų
pagal Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį
pateikė Konrad Szymański, Adam Bielan, Hanna Foltyn-Kubicka, Mirosław Mariusz Piotrowski, Zdzisław Zbigniew Podkański, Wojciech Roszkowski, Inese Vaidere, Ģirts Valdis Kristovskis, Roberts Zīle, Ewa Tomaszewska
UEN frakcijos vardu
dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo
Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,
–
atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 9 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 260 (III) A dėl genocido,
–
atsižvelgdamas į Ketvirtąją Ženevos konvenciją, susijusią su civilių gyventojų, patekusių į priešo rankas ir patyrusių bet kokią kitos valstybės karinę okupaciją, apsauga karo metu,
–
atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo 2001 m. kovo 22 d. sprendimus bylose Streletz, Kessler ir Krenz prieš Vokietiją,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl Antrojo pasaulinio karo pabaigos Europoje 60-ųjų metinių Priimti tekstai: P6_TA(2005)0180 . ,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 28 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis OL L 328, 2008 12 6, p. 55 ,
–
atsižvelgdamas į Europos Tarybos parlamentinės asamblėjos 2006 m. sausio 26 d. rezoliuciją Nr. 1481 dėl totalitarinių komunistinių režimų padarytų nusikaltimų tarptautinio pasmerkimo būtinybės,
–
atsižvelgdamas į klausymą dėl totalitarinių režimų nusikaltimų, kuriuos 2008 m. balandžio 8 d. Briuselyje organizavo Komisija,
–
atsižvelgdamas į keleto nacionalinių parlamentų priimtas rezoliucijas ir pareiškimus dėl totalitarinių komunistinių režimų nusikaltimų,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 3 d. Prahos deklaraciją dėl Europos sąžinės ir komunizmo,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento pareiškimą dėl rugpjūčio 23 d. paskelbimo Europos stalinizmo ir nacizmo aukų atminimo diena,
–
atsižvelgdamas į tai, kad reikia suteikti pavadinimus koncentracijos ir mirties stovykloms,
–
atsižvelgdamas į UNESCO Pasaulio paveldo komiteto sprendimą Nr. 31COM 8B.8,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,
A.
kadangi ES grindžiama teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms principais,
B.
kadangi teisingumas yra viena iš šių pagrindinių Europos vertybių ir kadangi norint įvykdyti ir skatinti teisingumą reikia gerai išmanyti istoriją,
C.
kadangi įvykdytos žmogžudystės ir pavergimas, kurių priežastis – agresyvūs fašizmo ir stalinizmo veiksmai, apibrėžiami kaip karo nusikaltimai ir nusikaltimai prieš žmogiškumą,
D.
kadangi kraštutinės totalitarinio valdymo formos, kurias taikė nacių, fašistų ir sovietų komunistų diktatūros, lėmė istorijoje dar nematyto masto iš anksto suplanuotus ir masinius nusikaltimus prieš milijonus žmonių ir jų pagrindines ir neatimamas teises,
E.
atsižvelgiama į daugelio žmonių, kurie priešinosi šiai priespaudai, kaip antai rotmistras Witold Pilecki, kuris buvo vienintelis asmuo, savo noru vykęs į nacių mirties stovyklą (Osvencimas), kad joje galėtų suorganizuoti pasipriešinimo judėjimą ir rinkti informaciją apie masines žudynes, liudijimus ir tvirtus nusistatymus;
F.
kadangi taip pat svarbu, kad nebūtų užmiršti ir kiti asmenys, kurie kaip ir rotmistras Witold Pilecki dėl savo pasiaukojimo, ištikimybės idealams, garbės ir drąsos turėtų būti žinomi europiečiams kaip totalitarizmo epochos didvyriai,
G.
kadangi genocido nusikaltimus taip pat vykdė karinės grupuotės, kurios vadovavosi totalitarinių režimų totalitarine ideologija,
H.
kadangi europiečių istorinis neišprusimas ir atmintyje išlikę klaidingi stereotipai gali sąlygoti nacionalistinį ar kitokį istorijos atminimo sumenikinimą,
I.
kadangi reikia veiksmingai kovoti su istorijos iškraipymu ir neleisti kaltės už genocido nusikaltimus suversti aukoms,
J.
kadangi tik tada, kai Europa bus stipri ir suvoks istoriją, bus įmanoma sukurti galimybes praeities žiaurumams įveikti,
K.
atsižvelgiama į šiuo metu vykstančią ideologinę kovą dėl netolimos Europos totalitarinės praeities suvokimo, kai siekiama pateisinti sovietų nusikaltimus arba sumenkinti nacių nusikaltimus,
L.
kadangi 2007 m. balandžio 19 d. Teisingumo ir vidaus reikalų taryba pasiekė politinį susitarimą dėl pamatinio sprendimo dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis ir apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis ir nusprendė, kad nuostatų dėl baudžiamosios atsakomybės už viešą pritarimą nusikaltimams, atsisakymą juos pripažinti ir didelį jų menkinimą nereikėtų taikyti bylose, kurios nėra susijusios su rasizmu arba ksenofobija, ir kad todėl nusikaltimai, įvykdyti kitu pagrindu, pvz., totalitarinių režimų, nepateko į dokumento taikymo sritį,
M.
kadangi 2008 m. balandžio 8 d. Komisija surengė klausymą dėl totalitarinių režimų nusikaltimų, kuriame dalyvavo Taryba ir Europos Parlamento narių grupė,
1.
apgailestauja, kad 2007 m. balandžio 19 d. Tarybos sprendimas dėl pamatinio sprendimo dėl nusikaltimų, įvykdytų dėl rasės, religijos, kilmės ar tautinės arba etninės kilmės, neapima nusikaltimų, įvykdytų, pavyzdžiui, totalitarinių komunistinių režimų pagrindu;
2.
pažymi, kad genocidas, kaip antai holokaustas, masiniai nusikaltimai prieš žmogiškumą, ir didelio masto žmogaus teisių pažeidimai, kaip antai masinis Baltijos valstybių, Lenkijos ir kitų šalių gyventojų trėmimas, masinės egzekucijos, kaip antai Lenkijos karininkų žudynės Katynės miške ir Latvijos kariuomenės karininkų žudynės Litenėje, koncentracijos stovyklų kūrimas ir veikla ir Gulagas, dirbtinai sukeltas badmetis Ukrainoje, atsisakymas užtikrinti pagrindines teises, pvz., saviraiškos, žodžio, judėjimo laisvė, ir daug kitų totalitarinio komunizmo įvykdytų nusikaltimų nebuvo nei tinkamai ištirti, nei įvertinti tarptautiniu lygmeniu;
3.
pabrėžia, kad nors Europos tautos, kurios nukentėjo nuo komunistų ir nacių totalitarinių režimų, dėjo labai daug pastangų, siekdamos įveikti jų padarinius, Europos Sąjungos užduotis yra ištirti ir įvertinti komunistų, nacių ir kitų totalitarinių režimų Europos teritorijoje įvykdytus nusikaltimus, kad būtų atskleista, kas buvo padaryta ketvirtadaliui Europos piliečių, ir kad būtų pareikšta nuomonė apie šiuos režimus;
4.
primena, kad piliečiai, kurie yra totalitarinio komunistų režimo aukos, buvusiose sovietinio bloko valstybėse yra priversti susitaikyti su tuo, kad gyvena su tais žmonėmis, kuriuos jie laiko nusikaltimų vykdytojais ir jų artimųjų žudikais;
5.
pabrėžia, kad nuo sovietų okupacijos išlaisvintų valstybių gyventojai vis dar kenčia nuo totalitarinio režimo pasekmių, kaip antai rusifikacija, priverstiniai valstybės demografinės padėties pokyčiai ir didelės psichologinės problemos, kilusios dėl režimo; prašo apsvarstyti šiuos faktus priimant sprendimą dėl politinės, socialinės ir etinių grupių padėties šiose valstybėse;
6.
yra susirūpinęs dėl to, kad kai kuriose ES valstybėse narėse jaunesniosios kartos žmonės yra akivaizdžiai susiskirstę pagal visiškai skirtingą ir priešingą supratimą ir požiūrį į Europos istoriją, suformuotą šeimose; nerimauja, kad dėl to ateityje tarp šių visuomenės grupių gali kilti konfliktai; yra susirūpinęs, kad dalis vakarų visuomenės, ypač jaunimas, turi labai mažai žinių apie komunistų totalitarinį režimą; ragina didinti visuomenės suvokimą apie Europos istoriją ir įtraukti informaciją apie šį istorijos laikotarpį į mokyklų programas;
7.
mano, kad siekiant deramai išsaugoti istorinę atmintį, reikalingas išsamus Europos istorijos persvarstymas ir visų šiuolaikinės Europos istorinių aspektų pripažinimas Europos mastu, o tai sustiprins Europos integraciją, kadangi geresnė ateitis gali būti sukurta tik geriau suvokiant bendrą praeitį, be to, tai gali padėti pašalinti totalitarinių režimų atgimimo galimybę;
8.
siūlo gegužės 25 d. (Osvencimo didvyrio rotmistro Witoldo Pileckio egzekucijos 1948 m. gegužės 25 d. metinės) paskelbti tarptautine kovos prieš totalitarizmą veikėjų diena, nes tai būtų pagarbos parodymas tiems, kurie, kovodami su tironija, įrodė savo didvyriškumą ir tikrą meilę žmonijai, ir ateities kartoms būtų aiškiai suformuota teisinga požiūris, kai susiduriama su totalitarinio pavergimo grėsme;
9.
mano, kad tai, kaip šiuo metu suvokiamas praeities smurtas ir žiaurumai, yra svarbi dabartinių debatų apie demokratiją dalis;
10.
pažymi, kad totalitarinio komunistų režimo įvykdyti nusikaltimai negali būti pateisinti ir negalima už juos atleisti net jei TSRS padėjo įveikti nacių režimą; taip pat pabrėžia, kad nepriimtina tai, jog Rusijos Federacija nori priimti teisės aktus, pagal kuriuos būtų baudžiami visi, kurie bando tirti Antrojo pasaulinio karo įvykius, vadovaudamiesi kita nuomone nei ta, kuri vyravo pastaraisiais dešimtmečiais;
11.
ragina Komisiją ir Tarybą imtis konkrečių veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į 2008 m. balandžio 8 d. klausymo rezultatus, pateiktus dokumente dėl klausymo įnašo, siekiant, kad visoje ES būtų taikomas toks pat požiūris į totalitarinių režimų įvykdytus nusikaltimus;
12.
ragina Komisiją ir valstybių narių vyriausybes remti esamų tarptautinės teisės priemonių įgyvendinimą siekiant, kad dideli žmogaus teisių pažeidimai, kaip antai genocidas ir nusikaltimai prieš žmogiškumą, būtų paskelbti neteisėtais, už juos būtų traukiama baudžiamojon atsakomybėn ir baudžiama;
13.
ragina Tarybą ir Komisiją parengti tokias teisines priemones, kurias taikant būtų nustatyta optimaliausia sistema ir procedūros, skirtos komunistų, nacių ir kitų totalitarinių režimų nusikaltimams tirti ir vertinti ES lygmeniu; pažymi, kad šios teisinės priemonės turėtų būti pagrįstos tarptautine teise ir Europos Žmogaus Teisių Teismo ir Niurnbergo tribunolo praktika;
14.
pabrėžia, kad tarptautinė bendruomenė yra atsakinga už privalomą genocido kaltininkų patraukimo baudžiamojon atsakomybėn stebėseną ir primena, kad specialių baudžiamojo persekiojimo institucijų steigimas kai kuriose valstybėse narėse – tai tarptautinių pastangų dalis siekiant, kad organizuotų masinių nužudymų kaltininkai neliktų nenubausti;
15.
ragina įsteigti Europos tyrimų institutą, kuris spręstų pagrindinių XX a. Europos istorijos įvykių klausimus, įskaitant nepripažintus arba užmirštus nusikaltimus ar kitus žmogaus teisių ir tarptautinių įsipareigojimų pažeidimus, atliekant nuodugnų tyrimą ir ieškant įrodymų, vertinant atsakomybę, teisinius ir moralinius aspektus ir, jei reikia, imantis teisinių veiksmų;
16.
siūlo rugpjūčio 23 d. paskelbti Europos totalitarinių režimų aukų atminimo diena;
17.
ragina Tarybą ir Komisiją imtis reikiamų veiksmų siekiant suteikti tinkamus pavadinimus vokiečių ir sovietų koncentracijos ir mirties stovykloms, kad nepasitaikytų atvejų, kai kaltė dėl genocido verčiama aukoms, o ne tikriesiems kaltininkams;
18.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
