Sesijos apžvalga: 2007 m. vasario 12-15 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
2007-02-08 - 11:31
Šios plenarinės sesijos akcentai – teisingumas ir vidaus reikalai, užsienio ryšiai, aplinkosauga bei ekonominiai klausimai.
Pirmadienį, vasario 12 d. , po 17 val. bus aptartos dvi ataskaitos apie atliekų tvarkymą ir apdorojimą . Vėliau bus skirta dėmesio moterų vaidmeniui Turkijoje . Balsavimas visais šiais klausimais tikėtinas antradienį 12 val. Vakare deputatai taip pat paklaus Europos Komisijos apie ES apribojimus skysčių įsinešimui į lėktuvą.
Antradienį, vasario 13 d. , rytą sesija prasidės 10 val. EP pirmininko H.-G. Pöttering kalba , dalyvaujant Vokietijos kanclerei A. Merkel bei EK pirmininkui J.M. Barroso. 15 val. bus aptariamas pasirengimas kovo 8-9 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui. Tuo tarpu po 21 val. deputatai aptars vynininkystės politikos reformą , tiesiogines išmokas žemės ūkiui bei radijo dažnių spektro paskirstymą. Balsavimas visais šiais klausimais tikėtinas trečiadienį.
Trečiadienį, vasario 14 d. , rytą Parlamentas aptars laikinojo komiteto išvadas dėl CŽV vykdyto kalinių gabenimo ir sulaikymo Europos šalyse . Po 11.30 val. deputatai balsuos dėl M. Starkevičiūtės ataskaitos apie transeuropinių transporto tinklų auditą , taip pat dėl rezoliucijų apie klimato kaitą bei JAV perduodamų duomenų apsaugą . 12 val. kalbės Italijos prezidentas G. Napolitano. Tuo tarpu 15 val. bus svarstoma kova su tarptautiniu terorizmu, taip pat ES ir Rusijos sutartys dėl vizų režimo palengvinimo bei readmisijos . Tą vakarą deputatai dar aptars ES ekonominės politikos bei ES šalių užimtumo politikos gaires . Dėl po pietų svarstomų klausimų bus balsuojama ketvirtadienį 12 val.
Ketvirtadienį, vasario 15 d. , 10 val. Parlamentas aptars Europos investicijų banko metinę ataskaitą, taip pat energijos kainų kilimo makroekonominį poveikį. Tuo tarpu 15 val. deputatai skirs dėmesio žmogaus teisių pažeidimams pasaulyje. 20070130BRI02590
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Europos Parlamentas balsuos dėl sutarčių su Rusija
2007-02-08 - 11:31
Europiečiai neretai skundžiasi, jog vykstant į Rusiją tenka sugaišti nemažai laiko vizai gauti bei įveikti daugybę biurokratinių kliūčių. Savo ruožtu Šengeno vizą norintys gauti rusai skundžiasi tuo pačiu. Siekiant pataisyti padėtį, pernai ES ir Rusija pasirašė sutartis dėl palengvinto vizų režimo bei readmisijos. Pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, ES Taryba turės spręsti dėl šių sutarčių įsigaliojimo. Europarlamentarai aptars šį klausimą trečiadienį, o balsuos dėl jo ketvirtadienį. Praėjusiųjų metų gegužės 25 d. ES ir Rusijos vadovų susitikime Sočyje pasirašytos sutartys bus taikomos tik Šengeno erdvės valstybėms (jos negalios Jungtinei Karalystei, Airijai bei Danijai). Lietuvai bei kitoms naujosioms ES narėms sutartys įsigaliotų ne anksčiau kaip nuo jų įstojimo į Šengeno erdvę datos.
Abi šalys įsipareigojo sprendimą dėl vizos išdavimo asmeniui pranešti ne vėliau kaip per 10 dienų nuo jo paraiškos. Kai reikia išsamesnio tyrimo, šis laikotarpis galės būti pratęstas iki mėnesio, o skubiais atvejais – sutrumpintas iki trijų dienų. Numatoma palengvinti vizų išdavimo procedūras artimiems piliečių giminaičiams, verslininkams, oficialių delegacijų nariams, studentams, kapų lankytojams, valstybės tarnautojams, kultūros darbuotojams, žurnalistams bei tarptautinių maršrutų vairuotojams. Taip pat supaprastės reikalavimai gauti daugkartinę vizą.
Sutarta nedidinti Šengeno vizos kainos – Rusijos piliečiams ji ir toliau kainuos 35 eurus, nors daugelio kitų šalių piliečiams Šengeno vizų kaina šiemet padidėjo iki 60 eurų. Tiesa, už skubiai (per tris dienas) išduodamą vizą galės būti renkamas 70 eurų mokestis. Artimiems piliečių giminaičiams, valstybinių bei kultūrinių renginių dalyviams, studentams bei sportininkams mokėti už vizą nereikės.
Derantis dėl vizų režimo palengvinimo ES siekė, kad Rusija įsipareigotų priimti atgal per jos teritoriją į ES patekusius nelegalius migrantus. Buvo sutarta kartu pasirašyti dar vieną sutartį – dėl readmisijos. Per pirmuosius trejus sutarties galiojimo metus Rusija sutiko įsipareigoti priimti atgal tik savo piliečius, o vėliau – ir kitus užsieniečius.
Europarlamentarų nuomonės
Sausio 24 d. EP Piliečių laisvių bei Užsienio reikalų komitetuose vykusiuose debatuose ne visi parlamentarai buvo patenkinti derybų baigtimi. Liberalų ir demokratų aljanso atstovas iš Suomijos EP narys Henrik Lax išreiškė nusivylimą parengta sutartimi dėl palengvinto vizų režimo. Jis pažymėjo, jog „šiuo metu pagrindinės kliūtys keliaujant į Rusiją yra reikalavimai turėti iškvietimą bei užsiregistruoti atvykus“, o sutartis padėties nepakeis. „Vizų režimo palengvinimą pajus tik mažiau kaip 10 proc. keliautojų. Diplomatams, parlamentarams, verslininkams bei studentams ir iki šiol nebuvo didelių sunkumų gauti vizą“, – teigė deputatas ir ragino taikyti palengvintą vizų režimą visiems piliečiams, iki šiol nepažeidusiems vizų režimo. Europarlamentaras siūlė iš esmės persvarstyti esamą tekstą ir „parengti ambicingesnę sutartį“.
H. Lax taip pat pageidavo, kad ES Taryba tartųsi su Europos Parlamentu rengdama panašias sutartis. „Kodėl Parlamentui netgi nebuvo pranešta apie su Rusija vedamų derybų tikslus?“ – klausė europarlamentaras ir pridūrė, jog „bandoma apeiti Parlamentą esminiuose ES santykių su kaimynais klausimuose“. Europarlamentaras taip pat teigė nesuprantąs, kodėl dar trejus metus po sutarties įsigaliojimo Rusija neprivalės priimti atgal užsieniečių, siekiančių per jos teritoriją nelegaliai patekti į ES.
Socialistų frakcijos narys Józef Pinior (Lenkija) atkreipė dėmesį, jog sutartyse nenumatyta įsipareigojimų vykdymo priežiūra. Be to, readmisijos sutartis nepakankamai užtikrina prieglobsčio prašytojų teisę nebūti grąžintiems. Deputatas taip pat apgailestavo, jog Europos Parlamento nuomonė nebus lemiama ES Tarybai sprendžiant dėl sutarčių įsigaliojimo.
EP Piliečių laisvių komiteto nuomonės pranešėja Assunção Esteves (Europos liaudies partija, Portugalija) paragino nesiūlyti ES Tarybai ratifikuoti šių „nesubalansuotų“ sutarčių, kol pastaroji nepažadės išspręsti kontraversiškus klausimus. Piliečių laisvių komitetas buvo išreiškęs savo nuogąstavimus ES Teisingumo ir vidaus reikalų komisarui Franco Frattini . Savo atsakyme komisaras sutiko, jog kyla problemų dėl sienų pripažinimo bei žmogaus teisių Rusijoje, tačiau teigė, jog sutarčių neratifikavimas „neprisidėtų prie šių klausimų sprendimo“.
F. Frattini atsakymas nepatenkino daugelio europarlamentarų. ES delegacijos santykiams su Rusija pirmininkas Camiel Eurlings (Europos liaudies partija, Nyderlandai) siūlė „rasti tinkamą pusiausvyrą tarp demokratinių vertybių ir ekonominių interesų“. Jo frakcijos kolega britas Christopher Beazley priminė, jog Rusija iki šiol nėra pripažinusi sienų su Latvija bei Estija, taip pat neigia, jog SSRS buvo okupavusi Baltijos šalis. Laima Andrikienė (Europos liaudies partija) taip pat suabejojo, ar verta ratifikuoti tokias netobulas sutartis, ypač kol Rusija nepripažino visų ES sienų. Šios frakcijos nariai Ari Vatanen (Prancūzija) bei Charles Tannock (Didžioji Britanija) siūlė atidėti sutarčių įsigaliojimą, kol ES Taryba neįsipareigos jas patobulinti.
Nepaisydamas išsakytų nuogąstavimų, šį klausimą kuruojantis Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas siūlo Parlamentui pritarti minėtų sutarčių įsigaliojimui. Vis dėlto aiškinamojoje ataskaitos dalyje nuogąstaujama dėl Rusijos taikomos registravimo procedūros, iškvietimų reikalavimo, žurnalistų sunkumų patekti į Čečėniją, taip pat dėl žmogaus teisių ir demokratijos išlygos neįtraukimo į sutartis.
Savo ruožtu Laima Liucija Andrikienė (Europos liaudies partija) šioje sesijoje žada paklausti ES Tarybos apie tai, kaip ji planuoja kontroliuoti readmisijos sutarties vykdymą, kad būtų užtikrintos migrantų žmogaus teisės. Deputatė taip pat planuoja paklausti Europos Komisijos, kaip naujoji sutartis dėl palengvinto vizų režimo paveiks Kaliningrado srities gyventojų ryšius su Lietuva bei Lenkija. Maria da Assunção ESTEVES PPE-DE PT A6-0029/2007 Dėl Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos susitarimo dėl trumpalaikių vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo sudarymo A6-0028/2007 Dėl readmisijos susitarimo sudarymo tarp Europos bendrijos ir Rusijos Federacijos Konsultacijų procedūra
Svarstymas: 2007-02-14
Balsavimas: 2007-02-15 Sutartis dėl palengvinto vizų režimo Sutartis dėl readmisijos ES ir Rusijos santykių apžvalga Europos Komisijos delegacija Rusijoje
LT
3
LINK
http://www.kremlin.ru/images/Visa_facilitation_agreement_EN.doc
LT
4
LINK
http://www.kremlin.ru/images/Readmission_agreement_EN.doc
LT
5
LINK
http://ec.europa.eu/comm/external_relations/russia/intro/index.htm
LT
6
LINK
http://www.delrus.cec.eu.int/en/index.htm
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0029 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0028 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Europarlamentarai teigia, jog Europos šalys pažeidė žmogaus teises bendradarbiaudamos su CŽV
2007-02-08 - 11:31
Europos Parlamentas buvo įsteigęs laikinąjį komitetą tirti pranešimams dėl tariamų neteisėtų CŽV skrydžių bei terorizmu įtariamų asmenų sulaikymo Europos šalyse. Savo galutinėse išvadose komitetas pripažino, jog CŽV pasinaudojo kelių Europos šalių pagalba neteisėtai sulaikydama terorizmu įtariamus asmenis bei juos gabendama lėktuvais. Parlamentas aptars šias išvadas antradienį po pietų, o trečiadienį dėl jų bus balsuojama. Europarlamentarai pažymi atitinkamų valstybių pareigą ištirti išaiškėjusius faktus iki galo. Tuo tarpu ES Taryba raginama aptarti Sąjungos sutartyje numatytą galimybę imtis sankcijų prieš Sąjungos šalis, prisidėjusias prie žmogaus teisių pažeidimų ar neužkirtusias jiems kelio. EP nariai taip pat ragina sustiprinti ES ir JAV dialogą stabdant terorizmą demokratinėmis priemonėmis.
Ataskaitoje pažymima, kad nuo 2001 iki 2005 m. CŽV įvykdė bent 1245 skrydžius Europos oro erdve. Didelė dalis jų buvo skirti vadinamiems „ypatingiesiems perdavimams“ – nesankcionuotam terorizmu įtariamų asmenų pervežimui. Ataskaitoje minimas 21 tokių pervežimų atvejis – apie juos europarlamentarai surinko svarių įrodymų. Daugelis šių asmenų buvo sulaikyti be teismo sankcijos, o juos tardant naudotos kankinimo priemonės, – tai komitetui patvirtino patys nukentėjusieji arba jų advokatai.
Europarlamentarai smerkia šiuos neteisėtus veiksmus, taip pat „kai kurių Europos šalių slaptųjų tarnybų ar valdžios pareigūnų pritarimą tokiai veiklai bei jos slėpimą“. Savo ruožtu EP nariai kritikuoja Austrijos, Italijos, Portugalijos bei Junginės Karalystės valdžios atstovus už nepakankamą bendradarbiavimą su komitetu. Kalbant apie neteisėtą CŽV veiklą ar nesankcionuotus skrydžius, ataskaitoje taip pat minimos Vokietija, Švedija, Ispanija, Airija, Graikija, Kipras, Danija, Turkija, Makedonija, Bosnija bei Rumunija.
Komitetas gavo prieštaringų duomenų apie tai, ar Europoje buvo slaptų sulaikymo centrų. Įtariama, jog vienas jų galėjo būti Lenkijos šiaurės rytuose, netoli Szczytno-Szymany oro uosto. Vieno balso persvara (23 už, 22 prieš) komiteto nariai pritarė pataisai, jog remiantis turimais duomenimis „negalima pripažinti, kad Lenkijoje buvo slaptų sulaikymo centrų“. Tačiau komiteto pirmininkas Carlos Coelho (Europos liaudies partija, Portugalija) spaudos konferencijoje pripažino, jog Lenkijos valdžia buvo mažiausiai iš visų linkusi bendradarbiauti su europarlamentarais, tyrusiais šį klausimą, o „tai sustiprina įtarimą Lenkijos atžvilgiu“.
C. Coelho taip pat negailėjo kritikos ES Tarybai, kuri pateikė Parlamento komitetui gerokai sutrumpintą vieno dokumento kopiją pristatydama ją kaip tikrą. Tuo tarpu komiteto pranešėjas Giovanni Claudio Fava (Socialistų frakcija, Italija) kritikavo ES užsienio ir saugumo politikos vyriausiąjį įgaliotinį Javier Solana, kuris teigė nieko nežinojęs apie CŽV veiklą Europoje, nors europarlamentarai gavo posėdžių su aukštais JAV pareigūnais išklotines, iš kurių aišku, jog J. Solana juose dalyvavo.
Ataskaitoje europarlamentarai ragina ES šalis priimti įstatymus, reguliuojančius užsienio šalių specialiųjų tarnybų veiklą jų teritorijoje. EP narių nuomone, užsienio šalių karinių, policijos ar specialiųjų tarnybų lėktuvų skrydžiai turėtų būti leidžiami tik gavus įsipareigojimą nepažeisti žmogaus teisių. Ataskaitoje taip pat raginama uždaryti Gvantanamo kalėjimą bei išleisti neteisėtai jame laikomus asmenis. Savo ruožtu EP nariai kviečia stiprinti ES ir JAV dialogą stabdant terorizmą bei užtikrinant žmogaus teisių laikymąsi. Skaidrumo vardan siūloma į šį dialogą įtraukti Europos Parlamentą ir JAV Kongresą.
Svarstant šią ataskaitą laikinajame komitete ataskaitai pritarė 28 europarlamentarai, nepritarė 17, o susilaikė 3. Ataskaitai pritarė dauguma EP frakcijų, tačiau dalis didžiausios Parlamente Europos liaudies partijos deputatų jai prieštaravo. Šios frakcijos atstovas Jas Gawronski (Italija) pavadino EP komiteto darbą „betiksliu“, nes, pasak deputato, ataskaitoje minimiems faktams trūksta įrodymų. Giovanni Claudio FAVA PSE IT A6-0020/2007 Dėl numanomo CŽV vykdyto Europos šalių panaudojimo gabenti kalinius ir juos neteisėtai kalinti Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2007-02-14 Daugiau šia tema
LT
2
LINK
http://www.euractiv.com/en/justice/eu-aware-cia-flights-poland-prison-unproven/article-161128
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0020 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Europarlamentarams rūpi JAV valdžiai teikiamų duomenų apsauga
2007-02-08 - 11:31
Trečiadienį Europos Parlamentas balsuos dėl rezoliucijos apie asmens duomenų apsaugą bei jų perdavimą JAV valdžios institucijoms. Dokumente kalbama apie lėktuvų keleivių bei bankų klientų duomenis. Europarlamentarai jau apsvarstė šiuos klausimus praėjusioje sesijoje. Transatlantinių skrydžių į JAV keleivių duomenys perduodami JAV tarnyboms šios šalies prašymu, siekiant pažaboti terorizmo pavojų. Po Europos Parlamento užklausos pernai gegužę Europos Teisingumo Teismas (ETT) panaikino 2004 m. pasirašytą ES ir JAV sutartį dėl transatlantinių skrydžių keleivių duomenų perdavimo šiai šaliai, nes jos teisinis pagrindas buvo netinkamas. Po ETT sprendimo kol kas taikoma laikinoji sutartis, o lapkritį turėtų įsigalioti nauja ilgalaikė sutartis, kuri šiuo metu rengiama.
Žiniasklaida neseniai atskleidė, jog nuo 2001 m. pabaigos JAV administracijai taip pat buvo leista susipažinti su visais SWIFT sistemoje saugomais Europos piliečių bei organizacijų finansiniais duomenimis. Šią sistemą naudoja daugiau kaip 8 tūkst. komercinių bankų 200 šalių. Padėtį tyrusi EP darbo grupė nustatė, jog perduodant SWIFT duomenis JAV buvo nesilaikoma 1995 m. ES direktyvos reikalavimų, o Europos duomenų apsaugos pareigūnas apie duomenų perdavimą nebuvo informuotas. Europos Komisija pritarė šioms išvadoms.
Savo ruožtu Belgijoje registruotos SWIFT bendrovės vadovai teigia, jog bankų klientų duomenys laikomi ir Europoje, ir JAV, todėl ji privalėjo vykdyti JAV reikalavimą pateikti duomenis. Tuo tarpu SWIFT priežiūrą atliekantis Europos centrinis bankas teigia, jog jis neturėjo įgaliojimų kontroliuoti duomenų perdavimo.
Rezoliucijos projektas
Trečiadienį europarlamentarai balsuos dėl rezoliucijos apie JAV perduodamų duomenų apsaugą. Jos projekte pripažįstama, kad „keitimasis duomenimis ir informacija yra vertingas tarptautinės kovos su terorizmu ir panašiais nusikaltimais įrankis“. Tačiau parlamentarai mano, kad tam reikia tinkamo teisinio pagrindo, o privatumas bei piliečių laisvės turi būti deramai apsaugotos. Be to, būtina užtikrinti parlamentinę bei teisminę duomenų keitimosi programų priežiūrą, mano EP nariai.
Deputatų nuomone, šiuo metu ES Tarybos, Europos Komisijos bei privačių bendrovių rengiami sprendimai „ne iki galo apsaugo ES piliečių asmens duomenis“. EP nariai džiaugiasi JAV Kongreso bei administracijos žingsniais siekiant pataisyti padėtį, tačiau mano, jog jų nepakanka. EP nariai pageidautų, kad ES piliečiai turėtų teisę peržiūrėti ir pataisyti JAV laikomus savo asmens duomenis, taip pat kreiptis į teismą ar nepriklausomą instituciją dėl jų apsaugos.
EP nariai ragina priimti Pamatinį sprendimą dėl duomenų apsaugos policijos ir teismų srityje. Pasak deputatų, Europos Parlamentas bei JAV Kongresas turėtų būti įtraukti į sutarčių apie keitimąsi duomenimis rengimą, nes jos apima esminius žmogaus teisių klausimus.
Rengiant naują sutartį dėl lėktuvų keleivių duomenų perdavimo reikėtų įvertinti jos veiksmingumą, pagrįstumą bei proporcingumą, o duomenys turi būti perduodami tikslingai, mano EP nariai.
Europarlamentarai labai apgailestauja, kad ES Taryba iki šiol neišsakė savo pozicijos dėl SWIFT duomenų perdavimo, o tik septynios iš 27 šalių atsiuntė savo paaiškinimus. EP nariai taip pat kritikuoja Europos centrinį banką už tai, kad jis laiku nesiėmė priemonių padėčiai pataisyti, ir ragina jį tai padaryti dabar. Tuo tarpu Europos Komisija raginama užkirsti kelią galimam ekonominiam šnipinėjimui. Svarstyta: 2007-01-31
Balsavimas: 2007-02-14 Apie lėktuvų keleivių duomenų apsaugą Naujienų sąvadas apie keleivių duomenų perdavimą Apie viešąjį EP svarstymą dėl SWIFT duomenų Duomenų apsauga ES
LT
1
LINK
http://ec.europa.eu/comm/external_relations/us/intro/pnr.htm
LT
2
LINK
http://www.epic.org/privacy/intl/passenger_data.html
LT
4
LINK
http://ec.europa.eu/youreurope/nav/en/citizens/services/eu-guide/data-protection/index_en.html
-//EP//TEXT IM-PRESS 20061005STO11399 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
EP pirmininkas pristatys savo prioritetus
2007-02-08 - 11:31
Antradienio rytą naujasis Europos Parlamento pirmininkas Hans-Gert Pöttering EP plenarinėje sesijoje pasakys inauguracinę kalbą, kurioje pristatys savo 2,5 metų pirmininkavimo laikotarpio prioritetus. Po to kalbės Vokietijos kanclerė Angela Merkel, Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso bei frakcijų atstovai. Į posėdį taip pat pakviesti ankstesni EP pirmininkai. Europos liaudies partijos-Europos demokratų frakcijos narys vokietis H.-G. Pöttering buvo išrinktas EP pirmininku sausio mėn. Strasbūro plenarinėje sesijoje. Jis eis šias pareigas 2,5 metų, iki šios EP kadencijos pabaigos. Pristatymas: 2007-02-13 EP pirmininko tinklalapis
LT
1
LINK
/president/defaulten.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Europos Vadovų Taryba
Europos Vadovų Taryboje – dėmesys energetikai ir Lisabonos strategijai
2007-02-08 - 11:31
Trečiadienio rytą europarlamentarai išklausys ES Tarybos ir Europos Komisijos pareiškimų apie kovo 8-9 d. įvyksiantį Europos Vadovų Tarybos (EVT) susitikimą. Svarbiausios planuojamos susitikimo temos – Lisabonos strategijos pažanga, ES teisėkūros tobulinimas, taip pat energetika ir klimato kaita. Lisabonos strategijos klausimu EVT paragins patobulinti ES finansų bei ekonominę politiką, sustiprinti vidaus rinką bei Europos konkurencingumą, paskatinti inovacijas, mokslinius tyrimus bei švietimą, taip pat padidinti užimtumą ir plėtoti Europos socialinį modelį.
Teisėkūros tobulinimo srityje EVT paragins supaprastinti teisės aktus bei sumažinti administracinius reguliavimo kaštus.
Taip pat numatoma patvirtinti ES energetikos veiksmų planą, kuris leis padidinti ES energetinį saugumą, tvarumą bei konkurencingumą. EVT dar paragins ES tapti klimato kaitos stabdymo lydere bei sustiprinti esamą „emisijų prekybos schemą“. Svarstymas: 2007-02-13 Kovo 8-9 d. Europos Vadovų Tarybos tinklalapis Daugiau apie Lisabonos strategiją
LT
1
LINK
http://www.consilium.europa.eu/cms3_fo/showPage.asp?id=668&lang=lt
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Biudžeto kontrolė
Europarlamentarai ragina efektyviau valdyti europinius transporto projektus
2007-02-08 - 11:31
Neseniai Europos Audito Rūmai atlikto transeuropinių transporto tinklų projektų vykdymo auditą. Jo metu išryškėjo, jog projektai vykdomi pernelyg lėtai, ES parama vėluoja, o tarpvarstybinėms projektų dalims skiriama per mažai dėmesio. Trečiadienį Europos Parlamentas balsuos dėl Margaritos Starkevičiūtės (Liberalų ir demokratų aljansas) parengtos ataskaitos šia tema. Transeuropinių tinklų (TEN) projektai, kuriuos iš dalies finansuoja ES, skirti integruoti Sąjungos šalių transporto, energetikos bei informacijos tinklus. Transporto srityje Bendrija finansuoja kelių, geležinkelių, vidaus vandenų, oro uostų, uostų, palydovinės navigacijos ir eismo valdymo sistemų infrastruktūros projektus bei tyrimus.
Neseniai Europos Audito Rūmai atliko transporto srities (TEN-T) tinklų auditą. Pastebėta, jog projektai vykdomi pernelyg lėtai. Iki šiol, atsižvelgiant į 1994 m. ir 1996 m. sprendimus, buvo užbaigti tik 3 iš 14 prioritetinių projektų, dar penki prioritetiniai projektai turėtų būti įvykdyti iki numatyto termino (2010 m.) pabaigos. Ypač vėluojama baigti transporto projektų tarpvalstybines dalis, nes joms šalys skiria mažiau dėmesio. Deputatai ragina Europos Komisiją bei valstybes imtis daugiau pastangų šių dalių koordinavimui, taip pat skirti joms daugiau biudžeto lėšų. Pasak EP narių, neteisinga, kai šalys siekia savo „teisingos dalies“ neatsižvelgdamos į Europos pridėtinę vertę.
Europarlamentarai apgailestauja, jog 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje sutarta suma (8,013 mlrd. eurų) gerokai mažesnė už pradiniame Komisijos pasiūlyme nurodytą sumą (20,35 mlrd. eurų). Pasak EP narių, „dėl to bus ypač svarbu atrinkti projektus, tam tikriems iš jų teikti prioritetą ir užtikrinti, kad projektai būtų veiksmingai įgyvendinami“. Deputatai mano, kad Europos Komisija turi veiksmingiau bendradarbiauti su Sąjungos šalimis atrenkant prioritetinius projektus.
EP nariai dar ragina Europos Komisiją sukurti aiškesnę Europos koordinatorių skyrimo procedūrą, taip pat geriau koordinuoti Regioninės politikos ir Transporto generalinių direktoratų veiklą siekiant išvengti tų pačių projektų finansavimo du kartus. Deputatai taip pat abejoja šiemet numatytos įkurti naujos projektų vykdymo agentūros tikslingumu.
Europarlamentarai „pažymi, kad praeina pernelyg daug laiko, kol Komisijos mokėjimai pasiekia galutinius paramos gavėjus“. Jų nuomone, tikslingiau būtų, jei Europos Komisija tiesiogiai mokėtų paramos gavėjams. Be to, EP nariai ragina standartizuoti projektų vykdytojų atsiskaitymą, kad ateityje būtų lengviau įvertinti projektų vykdymą. Margarita STARKEVIČIŪTĖ ALDE LT A6-0022/2007 Dėl transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) Iniciatyvos procedūra
Balsavimas (be debatų): 2007-02-14
LT
1
REF-DOC
/meetdocs/2004_2009/documents/pr/638/638525/638525lt.pdf
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
ES mažins atliekų kiekį ir skatins jų perdirbimą
2007-02-08 - 11:31
Kiekvienas europietis kasmet vidutiniškai palieka apie pusę tonos buitinių atliekų. Šis kiekis kasmet padidėja maždaug dešimtadaliu, tuo tarpu perdirbama tik mažiau kaip trečdalis visų atliekų. Siekiant pagerinti padėtį, siūloma atnaujinti 1975 m. priimtą atliekų tvarkymo direktyvą bei priimti teminę atliekų tvarkymo strategiją. Antradienį dėl šių dokumentų balsuos Europos Parlamentas. Siekiama įsipareigoti iki 2012-ųjų stabilizuoti atliekų kiekį, kad jis nusistovėtų 2008 m. lygyje ir toliau nebedidėtų. Iki 2020-ųjų siūloma numatyti dar toliau siekiančius uždavinius. Tai būtų pirmasis istorijoje ES įsipareigojimas šiuo klausimu. Iki 2008-ųjų Europos Komisija turės parengti kriterijus ES šalių pažangai šioje srityje įvertinti, o iki 2010-ųjų – gaminių ekologiškumo bei atliekų mažinimo gaires ES šalims. Savo ruožtu europarlamentarai siūlo supaprastinti atliekų tvarkymo reikalavimus ES šalims.
EP nariai siekia palikti esamą atliekų hierarchiją: numatyti, kurių atliekų galima išvengti, kurias galima panaudoti iš naujo, perdirbti ar utilizuoti, o kurios tinka tik pašalinimui. Direktyvoje pateikiami šių sąvokų apibrėžimai.
Direktyva netaikoma radioaktyvioms ar sprogstamosioms atliekoms, dujoms, organinėms žemės ūkio atliekoms bei kasybos atliekoms. Europarlamentarai taip pat siūlo po penkerių metų persvarstyti, ar kompostas, užpildai, statybų ir griovimo darbų atliekos, metalas, stiklas, popierius, kietasis kuras, panaudotos padangos bei dėvėti drabužiai laikytini atliekomis, ir nustatyti jų surinkimo bei perdirbimo tvarką.
Atliekoms, iš kurių galima išgauti energijos, siūloma nustatyti konkrečius energetinio efektyvumo reikalavimus. Europarlamentarai tam pritaria, tačiau norėtų suteikti daugiau laiko ES šalims juos įgyvendinti.
Deputatai siūlo įteisinti gamintojo atsakomybę už gamybos atliekų vengimą, už panaudotų gaminių surinkimą (jei reikia – atskiromis dalimis), pakartotinį naudojimą, utilizavimą ir šalinimą, taip pat už vartotojų informavimą apie gaminių perdirbimo mastą.
Europarlamentarai dar ragina persvarstyti atliekų deginimo direktyvą, taip pat pasiūlyti direktyvas dėl biologiškai kenksmingų atliekų, statybų atliekų bei kanalizacijos. Be to, siūloma persvarstyti sąvartynų direktyvą – nuo 2015-ųjų uždrausti sąvartynuose šalinti popierių, stiklą, tekstilę, medį, plastmasę bei metalą, o nuo 2020-ųjų – visas atliekas, kurias galima perdirbti.
Pagal bendro sprendimo procedūrą Parlamento pataisas direktyvai turės toliau svarstyti ES Taryba. Caroline JACKSON PPE-DE UK Johannes BLOKLAND IND/DEM NL A6-0466/2006 1. Dėl atliekų A6-0438/2006 2. Dėl teminės atliekų perdirbimo strategijos 1. Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
2. Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2007-02-12
Balsavimas: 2007-02-13 ES veikla atliekų srityje LIFE programa ir atliekų tvarkymas Apie ES aplinkosaugos politiką
LT
3
LINK
http://ec.europa.eu/environment/waste/index.htm
LT
4
LINK
http://ec.europa.eu/environment/life/infoproducts/lifewaste_en.pdf
LT
5
LINK
http://europa.eu/scadplus/leg/en/lvb/l28066.htm
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0466 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0438 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
Europarlamentarai ragina stabdyti klimato šilimą
2007-02-08 - 11:31
Šių metų sausio 10 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą „Klimato kaitos pasaulyje apribojimas iki 2°C: žingsniai iki ir po 2020-ųjų“. Sausio 31 d. europarlamentarai jau aptarė šią temą, o šioje sesijoje jie balsuos dėl atitinkamos rezoliucijos. Per pastarąjį šimtmetį vidutinė Žemės atmosferos temperatūra pakilo 0,6 laipsniais. Manoma, jog iki šio šimtmečio pabaigos vidutinė atmosferos paviršiaus temperatūra pakils dar 1,4-5,8 laipsniais. Toks atmosferos šilimas gali sukelti skaudžių padarinių žmonijai ir kitoms gyvoms būtybėms. Pavyzdžiui, dėl klimato šilimo gali gerokai pakilti jūros lygis, o tai sukeltų didelį pavojų pakrančių ir salų gyventojams bei sąlygotų dar ekstremalesnes oro sąlygas.
Žmogaus veikla, tokia kaip kuro deginimas ir miškų kirtimas, daro didelę įtaką klimato kaitai. Dėl jos į atmosferą išskiriamas angles dvideginis bei kitos vadinamąjį „šiltnamio efektą“ sukeliančios dujos. ES šalyse išskiriama 14 proc. visų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Skaičiuojant vienam gyventojui ši dalis – viena didžiausių pasaulyje.
ES užsibrėžė iš esmės pažaboti šių dujų išskyrimą į aplinką. 2000 m. kovą Europos Komisija paskelbė Europos klimato kaitos programą, o 2005-aisiais pradėjo veikti „ES emisijų leidimų prekybos sistema“. ES taip pat suvaidino esminį vaidmenį derantis dėl Jungtinių Tautų Bendrosios klimato kaitos konvencijos ir Kioto protokolo.
Šių metų sausio 10 d. Europos Komisija paskelbė komunikatą „Klimato kaitos pasaulyje apribojimas iki 2°C: žingsniai iki ir po 2020-ųjų“. Komunikate siūlomos konkrečios priemonės, kurių turi imtis išsivysčiusios ir besivystančios šalys, siekdamos, kad klimatas atšiltų ne daugiau kaip dviem laipsniais palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu. Šis komunikatas bei klimato kaitos pažabojimas bus svarstomas kovo 8-9 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime.
EP rezoliucijos projekte siūloma įsipareigoti siekti, kad klimatas atšiltų ne daugiau kaip 2° palyginti su ikipramoniniu laikotarpiu. Deputatų manymu, išsivysčiusios šalys šiuo tikslu turėtų įsipareigoti iki 2020 m. 30 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą, palyginti su 1990 m. padėtimi. Taip pat raginama gerokai paspartinti derybas dėl tarptautinių įsipareigojimų šiuo klausimu laikotarpiui po 2012 metų.
Aplinkosaugos klausimai turėtų būti svarbūs formuojant ES užsienio politiką bei tarptautinės prekybos politiką, mano deputatai. Energetikos politika taip pat yra esminė šiuo atžvilgiu – reikia siekti efektyvesnio energijos vartojimo ir svaresnių bei ilgalaikių jos šaltinių. Europarlamentarai remia siūlymą įsipareigoti iki 2020 m. ketvirtadalį visos ES gaminamos energijos išgauti iš nesenkančių šaltinių. Deputatai taip pat mano, jog esamas įsipareigojimas iki 2020 m. pasiekti, kad biokuras sudarytų dešimtadalį viso automobilių naudojamo kuro, yra pernelyg mažas. Jie siūlo įsipareigoti padidinti šią dalį iki 20 proc. Svarstyta: 2007-01-31
Balsavimas: 2007-02-14 ES veikla stabdant klimato kaitą Europos Komisijos tinklalapis šia tema Europos aplinkosaugos agentūros tinklalapis šia tema Tarpvyriausybinis klimato kaitos forumas
LT
1
LINK
http://www.euractiv.com/en/sustainability/eu-climate-change-policies/article-117453
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/environment/climat/home_en.htm
LT
3
LINK
http://themes.eea.europa.eu/Environmental_issues/climate
LT
4
LINK
http://www.ipcc.ch/
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Europarlamentarai ragina stabdyti terorizmą teisėtomis priemonėmis
2007-02-08 - 11:31
Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje raginama veiksmingiau bendradarbiauti kovojant su tarptautiniu terorizmu, sutarti dėl terorizmo apibrėžimo bei pažaboti fanatiško pobūdžio nacionalistines organizacijas.
Europarlamentarų nuomone, „teroras visuomet yra nusikalstamas ir nepateisinamas jokiomis aplinkybėmis“. Jis „jokiu būdu negali būti naudojamas politiniams tikslams įgyvendinti“. Pasak deputatų, tarptautinis terorizmas „kelia tiesioginę grėsmę Europos piliečiams, ES valstybėms narėms, demokratijai ir teisinės valstybės principams, taip pat vertybėms, kuriomis grindžiama ES“. Kadangi „iki šiol sukaupta liūdna patirtis rodo, kad nė viena valstybė narė atskirai negali sėkmingai pasipriešinti terorizmo reiškiniui“, būtina, kad ES imtųsi bendros kovos su terorizmu politikos.
Europarlamentarai ragina ES susitarti dėl bendro tarptautinio terorizmo apibrėžimo, taip pat stiprinti Sąjungos šalių gebėjimą pažaboti terorizmą bei skatinti jas veiksmingiau keistis informacija. Taip pat kviečiama užmegzti glaudesnį ES dialogą su valstybių narių parlamentais. EP nariai ragina „išardyti nacionalistines ir fanatiškas organizacijas, tiesiogiai prieštaraujančias Sąjungos demokratijos principams ir kurstančias priešiškumą bei rasinę neapykantą“.
Savo ruožtu kviečiama stiprinti ES bendradarbiavimą šiuo klausimu su „didžiosiomis Sąjungos partnerėmis“ – pirmiausia JAV, taip pat Izraeliu, Japonija, Australija, Kanada bei Rusija, kartu užtikrinant žmogaus teises. Europarlamentarai ragina visas to nepadariusias ES šalis pasirašyti ar ratifikuoti Jungtinių Tautų dokumentus, skirtus kovai su terorizmu. Terorizmo veiksmai turėtų būti prilyginti nusikaltimams žmonijai ir įtraukti į Tarptautinio baudžiamojo teismo jurisdikciją, mano deputatai.
Deputatai pabrėžia būtinybę kovojant su terorizmu apsaugoti žmogaus teises ir asmens laisves, nes „jų pažeidimas aiškiai kenkia kovai su terorizmu ir reiškia demokratijos nesėkmę“. Europarlamentarų nuomone, „vienintelės veiksmingos priemonės kovoti su tarptautiniu terorizmu yra teisėtos priemonės“, o ypatingasis nusikaltėlių grąžinimas arba kalėjimai, veikiantys ne pagal tarptautinės teisės reikalavimus, turėtų būti uždrausti.
Pasak europarlamentarų, svarbu „sistemiškai skleisti žinią, kad terorizmas yra nepriimtinas ir nepateisinamas jokiems valstybiniams ar nevalstybiniams subjektams bet kuriomis aplinkybėmis ir bet kurioje kultūroje – nesvarbu kokiomis politinėmis, filosofinėmis, ideologinėmis, rasinėmis, etninėmis, religinėmis ar kt. priežastimis bandoma jį pateisinti“. EP nariai pažymi, jog „terorizmas randa puikią dirvą visuomenėse, kenčiančiose nuo didelės politinės, socialinės, ekonominės, etninės, religinės ir kitokios diskriminacijos, demokratijos ir žmogaus teisių stokos“. Deputatai siūlo „teikti politinę, prekybos ir vystymosi paramą nuosaikiojo islamo šalims“, taip pat skatinti kultūrų dialogą ir įgyvendinti kitas pasitikėjimą ugdančias priemones ES viduje bei už jos ribų.
Ataskaitoje pripažįstama, jog „šiuo metu didžiausią grėsmę Europai kelia agresyvios radikalios grupuotės, kurios teigia ginančios islamą, tokios kaip Al-Qaeda ir su ja susijusios ar jos ideologiją remiančios grupuotės“. Kita vertus, pasak EP narių, „demonizuoti kultūrą, civilizaciją ar religiją, ypač kovos su terorizmu vardan, yra didelė klaida, kuri gali turėti priešingą poveikį“. Deputatų nuomone, musulmonai taip pat yra vieni iš islamistinio terorizmo aukų.
Europarlamentarai pritaria siūlymui įsteigti naujos sudėties ES tarybą, kurioje sprendžiant kovos su terorizmu klausimus dalyvautų užsienio reikalų ir vidaus reikalų ministrai. Ataskaitoje taip pat siūloma panaikinti vienbalsiškumo taisyklę Taryboje sprendžiant kai kuriuos policijos ir teisminio bendradarbiavimo klausimus. EP nariai prašo Tarybą konsultuotis su Europos Parlamentu dėl pagrindinių kovos su terorizmu aspektų ir teikti jam atitinkamą informaciją. Jie taip pat siūlo sukurti biurą, kuris teiktų pagalbą terorizmo aukoms. Luis YAÑEZ-BARNUEVO GARCÍA PSE ES A6-0441/2006 Dėl kovos su terorizmu išorinės dimensijos Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2007-02-14
Balsavimas: 2007-02-15 ES kova su terorizmu: kritinė analizė
LT
2
LINK
http://www.euractiv.com/29/images/CEPS%20Fight%20v%20Int%20Terrorism%20July%202005_tcm29-144584.pdf
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0441 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
Moterų teisės/Lygios galimybės
Raginama skirti daugiau dėmesio moterų teisėms Turkijoje
2007-02-08 - 11:31
„Pagarba žmogaus teisėms, įskaitant moterų teises, yra būtina narystės ES sąlyga“, – teigiama ataskaitoje apie moterų padėtį Turkijoje, dėl kurios antradienį balsuos Europos Parlamentas. Apgailestaudami dėl sulėtėjusių reformų Turkijoje ir nuolatinių problemų moterų teisių srityje, EP nariai ragina Europos Komisiją derantis su Turkija dėl narystės moterų teisėms skirti daugiausia dėmesio. Europarlamentarų nuomone, Turkijos įstatymai moterų teisių klausimais yra „iš esmės patenkinami“, ypač priėmus naują Baudžiamąjį kodeksą, tačiau jie „vis dar įgyvendinami ydingai“. Deputatai pažymi, jog dar ne visos ES direktyvos dėl vyrų ir moterų lygybės perkeltos į šalies teisę. Jie taip pat apgailestauja, kad Turkijos parlamente vis dar nėra įsteigta nuolatinio moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto.
Deputatai ragina Turkijos valdžią nediskriminuoti moterų organizacijų, taip pat surinkti tikslesnius duomenis apie moterų padėtį Turkijoje bei užtikrinti, kad į moterų teisių programas būtų įtrauktos ir kurdų moterys. EP nariai taip pat apgailestauja dėl to, kad kai kur Pietryčių Turkijoje gimusios mergaitės neregistruojamos, o tai trukdo kovoti su priverstinėmis santuokomis ir nusikaltimais dėl garbės. Šalies valdžia raginama pataisyti šią padėtį.
Europarlamentarai smerkia smurtą prieš moteris Turkijoje, įskaitant nužudymus dėl garbės, buitinį smurtą, priverstines vedybas ir poligamiją. Jie ragina Turkijos valdžią užtikrinti smurtą patyrusių Turkijos moterų apsaugą, teikti joms psichologinę pagalbą bei sukurti joms specialias saugias prieglaudas. Deputatai palankiai vertina telefono pagalbos linijų moterims įkūrimą. Jie ragina Turkijos institucijas veiksmingiau bendradarbiauti moterų teisių srityje su visomis visuomenės grupėmis – pilietinėmis, socialinėmis ir religinėmis. Savo ruožtu EP nariai ragina plėtoti ekonomiką tuose regionuose, kuriuose moterims kyla didžiausias smurto pavojus.
Deputatai pažymi, kad „moterų dalyvavimas politiniame gyvenime Turkijoje išlieka pernelyg mažas“, ir siūlo atskirais atvejais taikyti „laikinas pozityvios diskriminacijos priemones“. Jie ragina politines partijas taikyti moterų kvotas rinkimų sąrašuose, skirti daugiau moterų į vadovaujančius postus ir „didinti supratimą apie moterų dalyvavimo politiniame gyvenime svarbą“.
UNICEF duomenimis, nuo 600 iki 800 tūkst. mokyklinio amžiaus mergaičių Turkijoje neina į mokyklą dėl šeimose taikomų draudimų arba infrastruktūros trūkumo. Deputatai džiaugiasi Turkijoje pradėta mergaičių švietimo kampanija ir ragina Turkijos vyriausybę užtikrinti, kad daugiau mergaičių mokytųsi, o moterys nebūtų diskriminuojamos darbo rinkoje, ypač šalies pietryčiuose. Emine BOZKURT PSE NL A6-0003/2007 Dėl moterų vaidmens Turkijos visuomeniniame, ekonominiame ir politiniame gyvenime Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2007-02-12
Balsavimas: 2007-02-13
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0003 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
Ekonomikos ir pinigų reikalai
Europarlamentarai – už „švaresnę“ energetiką ir bendrąją energijos rinką
2007-02-08 - 11:31
Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje reiškiamas susirūpinimas naftos kainų svyravimais bei jų didėjimu per pastaruosius keletą metų. Europarlamentarai ragina mažinti ES priklausomybę nuo naftos importo, sukurti bendrąją ES energetikos rinką bei skatinti alternatyvių energijos šaltinių naudojimą. „Dabartinį naftos kainų augimą labiausiai skatina didelis naftos paklausos augimas Azijoje ir JAV bei geopolitinis naftą eksportuojančių regionų nestabilumas“, – sakoma ataskaitoje. Pasak europarlamentarų, naftos kainų kilimas labai veikia ją importuojančias ES šalis – mažina bendrąjį vidaus produktą ir investicijas, stabdo užimtumo augimą, taip pat didina infliaciją bei palūkanų normas. Kylančios naftos kainos taip pat didina išlaidas būstui, šildymui ir transportui. Tai ypač apsunkina neturtingų ir pažeidžiamų žmonių padėtį, taip pat neigiamai veikia transporto ir būsto sektorius.
Deputatai pažymi, jog „dėl skirtingo priklausomybės nuo naftos lygio ir nevienodos gamybos struktūros naftos kainų kilimo poveikis įvairiose valstybėse narėse skiriasi, [o] padariniai labiausiai jaučiami šalyse, kurios labai priklausomos nuo naftos importo, pavyzdžiui, euro zonoje... ir naujosiose ES valstybėse“.
Europarlamentarai nuogąstauja, jog „nesiėmus priemonių Europos priklausomybė nuo energijos importo dalis iki 2030 m. gali išaugti nuo 50 proc. iki 70 proc., o importuojama nafta gali sudaryti 94 proc.“. Todėl EP nariai ragina užbaigti kurti bendrąją energijos vidaus rinką bei parengti išsamų planą, skirtą mažinti ES priklausomybę nuo energijos importo. Kita vertus, pasak deputatų, „energetikos politika, ypač energijos tiekimo užtikrinimas, turi būti neatskiriama ES bendrosios užsienio, prekybos ir saugumo politikos dalis“.
EP nariai pažymi, jog „efektyvus energijos naudojimas dažnai yra pigiausias būdas sumažinti anglies dioksido išmetimą ir padidinti energetinį saugumą“. Jie ragina plėtoti energijos taupymo bei atsinaujinančių energijos išteklių technologijas, taip pat sparčiau pereiti prie alternatyvių energijos šaltinių. Parlamentarai „įsitikinę, kad nafta neturėtų būti naudojama energijai gaminti“.
Europarlamentarai siūlo parengti pagrindų direktyvą bei išsamią ES strategiją dėl energijos naudojimo efektyvumo transporto sektoriuje. Jie ragina suderinti šalių įstatymus automobilių srityje, taip pat apmokestinti automobilius pagal jų išmetamo anglies dvideginio kiekį. Deputatai siūlo plėtoti alternatyvius kuro šaltinius, tokius kaip biokuras ar vandenilis. Jie taip pat siūlo įtraukti aviacijos sektorių į ES prekybos emisijos leidimais sistemą.
Europarlamentarai pastebi, kad ES šalių energijos rinkose „vyrauja keletas privačių ir valstybinių bendrovių, kurioms dažnai priklauso ir infrastruktūra“. Deputatai pažymi būtinybę atskirti infrastruktūrą nuo tiekėjų, taip pat ragina Europos Komisiją ir šalių konkurencijos tarnybas „atkreipti ypatingą dėmesį į energijos bendroves“.
EP nariai atkreipia dėmesį į rinkos galimybes, susijusias su atsinaujinančia energija ir energijos vartojimo efektyvumą didinančiomis technologijomis. Jie ragina ES šalis vykdyti pastatų atnaujinimo programas siekiant taupyti energiją bei mažinti klimato kaitą sukeliančių dujų išskyrimą. Energijos naudojimo efektyvumas turėtų būti tarp viešųjų pirkimų atrankos kriterijų, mano europarlamentarai. Manuel António DOS SANTOS PSE PT A6-0001/2007 Dėl makroekonominio didėjančių energijos kainų poveikio Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2007-02-15
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0001 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
Ekonomikos ir pinigų reikalai
Nors ES ekonomika atsigauna, svarbu tęsti reformas
2007-02-08 - 11:31
„Po šešerius metus trukusio menko ekonomikos augimo, stagnacijos arba netgi nuosmukio kai kuriose ES valstybėse pastebimas ekonomikos pakilimas“, – teigiama ataskaitoje apie ES ekonominės politikos gaires, dėl kurios šioje sesijoje balsuos Europos Parlamentas. Kita vertus, svarbu nesustoti pusiaukelėje, o tęsti pradėtas reformas. Pernai ES bendrasis vidaus produktas (BVP) augo 2,8 proc. o euro zonoje – 2,6 proc. Manoma, jog šiemet augimas sumažės iki 2,4 proc. ES ir 2,1 proc. – euro zonoje. Lėčiausiai BVP augo Portugalijoje (1,2 proc.) ir Italijoje (1,7 proc.), o greičiausiai – naujosiose ES narėse – Lietuvoje (7,8 proc.), Estijoje (10,5 proc.) ir Latvijoje (11 proc.). Europarlamentarai atkreipia dėmesį į didelius augimo tempų skirtumus ES valstybėse, dėl kurių „iškyla pavojus Sąjungos vidaus sanglaudai“.
Europarlamentarai pažymi, kad pernai ES šalių biudžetų deficito vidurkiui sumažėjus iki 2 proc. BVP, pagerėjo viešųjų finansų padėtis. Nepaisant to, būtina dar labiau pagerinti viešųjų finansų kokybę ir toliau konsoliduoti biudžetus, pažymi europarlamentarai.
ES darbo našumas išaugo dvigubai – nuo 0,6 iki 1,2 proc., o nedarbas pernai sumažėjo iki 8 proc. (manoma, kad iki 2008 m. jis sumažės iki 7,3 proc.). Pernai buvo sukurta 2,9 milijono naujų darbo vietų, o 2007-2008 m. jų turėtų būti sukurta 7 milijonai. Vis dėlto deputatai pastebi, kad nedarbo lygis, ypač moterų, išlieka gana didelis. Pasak ataskaitos, „didelė problema, su kuria susidūrė Europos ekonomika paskutiniajame dešimtmetyje, buvo nepakankama prekių paklausa vidaus rinkoje, paaiškintina nedarbo sukeltu neužtikrintumu“.
Parlamentarai taip pat susirūpinę dėl nemažėjančio skurdo. Jų nuomone, „nepriimtina tai, jog iš 27 narių susidedančioje ES gyvena maždaug 80 milijonų žmonių, kurių pajamos yra mažesnės nei 60 proc. pajamų vidurkio“.
EP nariai ragina iki galo įgyvendinti elektros energijos ir dujų direktyvas, taip pat užbaigti kurti vidaus rinką – visų pirma finansinių paslaugų ir energetikos sektoriuose. Deputatai dar siūlo skatinti nenutrūkstamą mokymąsi, naujovių diegimą bei technologijų pažangą, taip pat kurti palankesnę aplinką verslui – taikyti palankesnius mokesčius, taip pat mažinti teisines ir administracines kliūtis.
Komentuodami ES valstybių įgyvendinamas reformų programas, europarlamentarai teigia, jog „pagrindiniai uždaviniai – naujovės, užimtumo skatinimas, energijos tiekimas, ekologinis tvarumas ir geresnė teisėkūra – dažnai nepakankamai įtraukiami į integruotą reformų darbotvarkę“. EP nariai siūlo labiau įtraukti valstybių parlamentus ir kitas suinteresuotąsias šalis į Lisabonos strategijos įgyvendinimą. Jie taip pat apgailestauja, kad ilgalaikiame ES biudžete buvo skirta nepakankamai lėšų esminiams šios strategijos tikslams, ir ragina pataisyti padėtį būsimos ES finansinės perspektyvos peržiūros metu. Udo BULLMANN PSE DE A6-0012/2007 Dėl 2007 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2007-02-14
Balsavimas: 2007-02-15 Daugiau apie Lisabonos strategiją
LT
1
REF-DOC
/sidesSearch/sipadeMapUrl.do?PROG=REPORT&SORT_ORDER=D&REF_A=A6-2007-0012&L=LT#
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/growthandjobs/index_en.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070130BRI02590 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
