Geresnio pasaulio kūrimas politikos ir muzikos žvaigždžių akimis
Energetika
2008-05-30 - 18:51
„Energijos gaublio“ apdovanojimuose įvertinami pasaulį keičiantys projektai „Energijos gaublio“ apdovanojimai yra skirti įvertinti taupyti energiją ir tausoti aplinką padedančius žmonių gyvenimus keičiančius projektus. Šiemet gegužės 26 d. vykusioje apdovanojimų ceremonijoje lankėsi politikos ir šou verslo atstovų, siekiančių atkreipti pasaulio dėmesį į opiausias žmonijos problemas, būrys. Sužinokite apie laimėjusius projektus ir skaitykite interviu su mūsų pakalbintais Michailu Gorbačiovu, Maneka Gandhi, Zucchero, Aamiru Khanu ir Alanis Morissette.
Skaitydami šią dosjė sužinosite, kokie projektai laimėjo 2008 m. „Energijos gaublius“. Joje taip pat rasite interviu su garsenybėmis, raginančiomis nutraukti karą prieš gamtą, keisti gyvenimo būdą ir vartojimo įpročius.
20080526FCS29864
Politikų ir žvaigždžių dėmesys pasaulį keičiantiems projektams
Pagrindinis 2008 m. „Energy Globe“ apdovanojimas atiteko projektui iš Austrijos Į vakar Europos Parlamento plenarinių posėdžių salėje vykusius „Energijos gaublių“ apdovanojimus rinkosi politikai, aktoriai ir muzikos atlikėjai. Visų jų dėmesys buvo nukreiptas į žmonių gyvenimą keičiančius ir aplinką tausojančius projektus. Renginyje, kuriame koncertavo Alanis Morissette, Zucchero ir Dionne Warwick, Kofi Annan pristatė kategorijos „vanduo“ apdovanojimą, o Michailui Gorbačiovui buvo įteiktas apdovanojimas už gyvenimo nuopelnus.
Kalbėdamas renginyje, kurį vedė aktorė Désirée Nosbusch, Europos Parlamento pirmininkas H.-G. Pöttering tvirtino, jog ES turi būti kovos su klimato kaita priešakyje, o kiekvienas iš mūsų privalo su aplinka sugyventi taikiai. M. Gorbačiovui – apdovanojimas už gyvenimo nuopelnus Šiemetinis „Energijos gaublys“ už gyvenimo nuopelnus atiteko buvusiam Sovietų Sąjungos prezidentui Michailui Gorbačiovui, sulaukusiam didelių susirinkusiųjų ovacijų. „Nė viena valstybė nėra pajėgi įveikti klimato kaitos problemų viena – tam būtinos visuotinės pastangos“, – sakė jis. Penkių kategorijų laureatus rinkusiai žiuri pirmininkavimo Indijos aplinkosaugos aktyvistė Maneka Gandhi. „Žemė nėra nei pinigų darymo mašina, nei šiukšlynas“, – ragino susivokti „Energijos gaublių“ įteikimo ceremonijoje dalyvavęs Bolivudo aktorius Aamir Khan. Oras ir vanduo „Oro“ kategorijoje nugalėjo austrų įmonės „Fronius“ projektas. Jo esmė – tai saulės energijos dėka pripildomi vandenilio kuro elementai, kurie vėliau panaudojami CO2 neišskiriančiam transportui. Pristatydamas projektą, Europos Komisijos pirmininkas J. M. Barroso paragino Europą iki 2020 m. įvykdyti išsikeltus kovos su klimato kaita uždavinius. Austrų projektas gavo daugiausia apdovanojimo iškilmėse susirinkusiųjų balsų ir nugalėjo kitose kategorijose laimėjusius projektus, todėl jo rengėjams atiteko pagrindinis „Energijos gaublys“. Įteikdamas apdovanojimą „vandens“ kategorijoje nugalėjusiam geriamo vandens tiekimo Mozambike projektui, buvęs JTO generalinis sekretorius Kofi Annan sakė susirinkusiems, jog „Žemė nėra mūsų – tai tik kažkas, ką mes perduosime ateities kartoms“. Ugnis, žemė ir jaunimas Ispanijoje veikianti „Andasol“ saulės energijos elektrinė laimėjo „ugnies“, o Peru vykdomas šiukšlių surinkimo ir perdirbimo projektas – „žemės“ kategorijoje. Apdovanojimų ceremonijoje susirinkusiems ir balsavusiems žiūrovams dainavo Zucchero, Alanis Morissette ir Warwick. „Energijos gaubliu“ labiausiai džiaugėsi ir iš džiaugsmo krykštavo „jaunimo“ premiją laimėjusios merginos iš Pietų Afrikos, dalyvaujančios ekologijos ir aplinkosaugos mokymo projekte. „Energijos gaublių“ apdovanojimų vaizdo įrašas M. Gorbačiovo ir M. Gandhi spaudos konferencija Visi „Energijos gaublius“ gavę projektai [EN] Tvarios energetikos premijos – M. Gorbačiovui ir Austrijos transporto projektui
Michailas Gorbačiovas: „Irtis turime visi kartu“
M. Gorbačiovas ragina plėtoti globalų dialogą, o ES laiko tinkamu pavyzdžiu Vakar Europos Parlamente vykusiose „Energijos gaublių“ teikimo iškilmėse Michailui Gorbačiovui įteikta premija už gyvenimo pasiekimus. Pirmasis ir paskutinis Sovietų Sąjungos prezidentas šiuo metu vadovauja Gorbačiovo vardo fondui bei Žaliajam kryžiui. Pirmasis rengia mokslines studijas, antrasis užsiima aplinkosaugos projektais ir labdaringa veikla. Skaitykite interviu su M. Gorbačiovu, tvarią plėtrą laikančiu ilgalaikės taikos pagrindu, o ekologiją – svarbiausiu žmonijos prioritetu.
Prieš duodamas interviu „Antraštėms“, buvęs Sovietų Sąjungos prezidentas „Energijos gaublių“ spaudos konferencijoje įspėjo, jog pasaulis netrukus gali peržengti „raudonąją aplinkosaugos liniją“. Pasak jo, nė viena valstybė nepajėgi įveikti sunkumų viena – tam būtinos visuotinės pastangos. Skaitykite interviu su žmogumi, kuris, kaip spaudos konferencijoje sakė aplinkosaugos aktyvistė iš Indijos Maneka Gandhi, „pakeitė visą pasaulį“. Ar galime teigti, kad gamtos niokojimas yra pagrindinė žmonijos problema, kuomet šitiek žmonių gyvena už skurdo ribos? Ką atsakytumėte tiems, kurie teigia, kad ekologiškas gyvenimo būdas yra per didelė prabanga? Pagrindinės pasaulio problemos – tai ir skurdas, ir prasta oro ir vandens kokybė, ir nehigieniškos gyvenimo sąlygos, ir nedidelis derlius. Nesąmonė teigti, kad ekologija – tai prabanga, kurios negali sau leisti. Tai – pagrindinis mūsų laikų prioritetas. Antras prioritetas – kova su skurdu ir atsilikimu. Juk 2 mlrd. žmonių gyvena už mažiau nei 1-2 JAV dolerius per dieną. Trečiasis – globalus saugumo iššūkis, įskaitant branduolinę grėsmę ir masinio naikinimo ginklus. Turime tris neatidėliotinus uždavinius, tačiau ekologiją laikau svarbiausia, kadangi ji tiesiogiai paliečia kiekvieną iš mūsų. Jūsų pastangų dėka Sovietų Sąjungoje prasidėjo svarbūs pokyčiai, tuo metu baigėsi ir Šaltasis karas. Ko vertėtų pasimokyti iš minėto laikotarpio? Ar galimas „pasaulinis persitvarkymas“ ir „globalus naujasis mąstymas“? Kaip užbaigti „karštąjį karą“ su gamta? 9-ojo dešimtmečio viduryje didžiųjų valstybių vadovai suvokė, kad delsti nebėra kada. Pono Dievo dėka susikirto Gorbačiovo, Reigano, Bušo, Tečer, Miterano ir kitų keliai. Jiems užteko išminties peržengti išankstinį nusistatymą, sustabdyti branduolines lenktynes ir susėsti spręsti branduolinės grėsmės klausimo. Ir tai pavyko. Dabar pasaulis kitoks – globalus, su didele tarpusavio priklausomybe. Į areną išeina Brazilija, Kinija, Indija, kuriasi nauji galios centrai. Svarbiausia pamoka – turime plėtoti dialogą, kurti pasitikėjimą. Būtina atsisakyti nieko neatnešančios jėgos politikos. Visi esame vienoje valtyje, irtis turime visi. Dabar vieni pila vandenį į vidų, kiti net bando pramušti dugną. Tokiame pasaulyje nelaimės niekas. Pažvelkime į JAV Irake. Nors visi, net sąjungininkai, buvo prieš, Amerika nepaklausė. Dabar ji nežino kaip iš ten ištrūkti. Suprantame, kad visi esame susiję, ir žlugus JAV prasidėtų neprognozuojamos griūties laikai. Turime padėti jai iš ten ištrūkti. Būtinas bendradarbiavimas, nauja pasaulinė tvarka ir jos valdymo mechanizmai. Po Šaltojo karo visi, įskaitant ir Popiežių, kalbėjome apie naujos – stabilesnės, teisingesnės, humaniškesnės – pasaulinės tvarkos būtinybę. Kuomet visų pirma dėl vidinių priežasčių žlugo Sovietų Sąjunga, JAV nesusilaikė nuo pagundos pasinaudoti sumaištimi. Pasikeitė politinis elitas, pasitraukė Šaltąjį karą užbaigę žmonės, nauji lyderiai norėjo kurti savo istoriją. Dėl neteisingų sprendimų ir klaidų pasaulis tapo nevaldomas. Gyvename chaoso pasaulyje. Iš chaoso gali gimti tiek naujos gyvenimo formos ir valdymo mechanizmai, tiek ir susipriešinimas ir kariniai konfliktai. Jūsų fondo devizas – „Naujos civilizacijos link“. Kaip ji turėtų atrodyti ir iš kur gauti milžiniškų pokyčiams būtinų lėšų? Ne visuomet reikalingi pinigai. Kuomet tarptautiniai klausimai tvarkomi prastai, lėšų reikia daugiau. Kalba eina apie pasitikėjimą, bendradarbiavimą, dialogą, abipusę paramą ir keitimąsi. Kodėl auga Europos ekonomika? Tik dėl Europos Sąjungos egzistavimo. Tai naujų galimybių kelias, o ES yra geras pavyzdys. Žinoma, ne viskas klojasi puikiai ir pačioje ES. Manau, kad ES kaip sistema yra perkrauta. Ji privalo žinoti, kuomet sustoti, įsisavinti, kuomet eiti į priekį – ji neturėtų lėkti strimgalviais. Ar manote, kad dabartinė Rusija yra teisingame kelyje „naujos civilizacijos“ link? Manau, kad ji juda tinkama kryptimi, tačiau kelias nėra lengvas. Rusija tėra perėjimo į demokratiją proceso viduryje. Tačiau ji juda ir judės į priekį. Boriso laikais į Rusiją visi valėsi kojas, tie laikai jau praeityje. Rusija bendradarbiaus kaip lygi su lygiais. Gorbačiovo fondas Žaliojo kryžiaus fondas
Maneka Gandhi – apie pasaulį po naftos
Moralinės teisės teršti neturi niekas, sako M. Gandhi Buvusi Indijos aplinkosaugos ministrė ir žurnalistė M. Gandhi – energinga aplinkosaugos aktyvistė ir gyvūnų teisių gynėja. Pirmadienį ji pirmininkavo atrankos komisijai, rinkusiai geriausius žmonių gyvenimą palengvinančius švarias technologijas propaguojančius projektus. M. Gandhi pakalbinome prieš Europos Parlamente prasidedant „Energijos gaublių“ įteikimo geriausiems projektams ceremonijai.
Skaitykite interviu su aplinkosaugos aktyviste, kurios nuomone moralinės teisės nemažinti taršos neturi nė viena valstybė.
Kokios, jūsų nuomone, yra opiausios pasaulio aplinkosaugos problemos?
Svarbiausia problema – vyriausybės, nepriimančios reikiamų sprendimų ir neapgalvotai bijančios rinkėjų, pasiryžusios nugarmėti į pragarą tam, kad tik neprarastų valdžios.
Antra problema – gyventojų skaičiaus augimas. Kuomet gimiau, pasaulyje gyveno milijardas žmonių. Šiandieną man 51-eri, pasaulyje – septyni milijardai su vis didesniais norais, kurių tenkinimui būtini milžiniški ištekliai. Kuomet tebuvo milijardas žmonių, ne kiekvienas užsigeisdavo asmeninio lėktuvo, povandeninio laivo, „Prada“ drabužių, 25 porų batų, kelionių ar dar kažko..
Besivystančios šalys dažnai tvirtina, jog neteisinga reikalauti, kad jos sumažintų CO2 taršą, kadangi pradėjus turtėti dabar jau išsivysčiusioms šalims jokių apribojimų nebuvo. Ar skurdesnės šalys turi „moralinę teisę teršti“?
Tokios teisės nėra. Nesvarbu, kas kaltas, kas kažką padarė primas, o kas antras – žūsime visi kartu. Kuomet vystėsi trys didžiausios teršėjos Amerika, Vokietija ir Japonija, alternatyvų nebuvo. Dabar Indija, Kinija ir likęs pasaulis turi tūkstančius alternatyvų, prie kurių galime pereiti net ir be didelių išlaidų.
Ar prie klimato kaitos stabdymo gali prisidėti kiekvienas?
Vienas žmogus gali nuspręsti nevairuoti automobilio savaitgalį, kitas nuspręs dar kažką. Reikalas tas, kad šiuos asmeninius žingsnius būtina įtraukti į politinį lygmenį. Jei vyriausybė nutars uždrausti sekmadieniais naudotis automobiliu, tuomet visi, net ir turtingieji, privalės važiuoti autobusu. Turėtumėme kokybiškesnių autobusų, o žmonės pradėtų galvoti – jei galiu tai padaryti sekmadienį, tai kodėl ne pirmadienį ir antradienį?
Anksčiau vykusioje spaudos konferencijoje šnekėjote apie „ponaftinį pasaulį“. Kokios jūsų regimos alternatyvos?
Mano šalis kasdien nukraujuoja, negalime sau leisti mokėti 132 JAV dolerių už naftą – po savaitės ji jau kainuos 135, vėliau – 140 dolerių. Šių pinigų nebelieka maistui, važiavimui autobusu, mokykloms – mano gyvenimui. Turime kuo greičiau pereiti į „ponaftinę erą“. Kiekvienas kaimas turėtų tapti nepriklausomu energijos gamintoju ir vartotoju. Kuomet tai įvyks – biokuro, saulės ar vėjo energijos dėka – nebeliks energijos švaistymo ir sumažės tarša.
Zucchero: „Groju, nes noriu skleisti žinią“
Zucchero rūpi, kokią Žemę paliksime vaikams Retas nėra girdėjęs „Baila morena“ traukiančio „cukrumi“ pasivadinusio italų barzdočiaus Zucchero Fornaciario. Gegužės 26 d. jis dainavo Europos Parlamente vykusioje „Energijos gaublių“ įteikimo ceremonijoje. Po ilgų bandymų, tarp spaudos konferencijų ir repeticijų „Antraštėms“ pavyko pagauti ir pakalbinti Zucchero.
Skaitykite interviu su dainininku, bendradarbiavusiu su tokiais atlikėjais, kaip Sting, Luciano Pavarotti, Elton John, Brian May, Eric Clapton, Joe Cocker, Miles Davis, Buddy Guy ir Paul Young.
Kodėl nusprendėte dalyvauti šįvakar vystančiame renginyje?
Dalyvauti manęs paprašė K. Annan ir M. Gorbačiovas. Sutikau prasmingo reikalo vardan. Svarbu kažką daryti neteisinga linkme sukamos mūsų planetos vardan. Tikiuosi, kad mano buvimas sustiprins žmonių, kuriuos aš pažįstu ir kuriais pasitikiu, tokių kaip Annanas ir Gorbačiovas, perduodamą žinią.
Visuomet dalyvavau panašiuose renginiuose – su Peteriu Gabrieliu, Bobu Geldofu „Live Aid“ koncertuose, Fredžio Merkurio atminimo koncerte. Koncertuodamas su Pavaročiu ir draugais, susipažinau su K. Annanu.
Tai mažytis mano indėlis; jei galiu kažką padaryti – darau. Man sekasi, džiaugiuosi savo darbu ir muzika – galiu padaryti bent tiek.
Ar grojimas Europos Parlamente skiriasi nuo dalyvavimo įprastiniuose koncertuose?
Be abejo! Tai nepanašu į rokenrolo šou, turbūt susirinks daug gerai apsirengusių žmonių... Bus smagu, jei pradės šokti šie į pingvinus panašūs personažai.
Kokia jūsų regima Žemės ateitis?
Kai buvau vaikas, nemąsčiau apie planetą – galvojau apie tai, kaip išgyventi. Augau kaime nepasiturinčioje šeimoje. Dabar prastai jaučiuosi dėl ateities ir savo vaikų ateities. Nežinau, kokią Žemę jiems paliksime. Jei tęsis dabartinė padėtis, situacija gali tapti grėsminga. Privalome išsaugoti orą ir vandenį. Ir vyną... Turime suvokti, kad pasukome blogu keliu. Sakau – būkime atsargūs!
Paskutinis jūsų albumas pavadintas „visos mano gyvenimo spalvos“. Kokia jūsų spalva?
Mėlyna! Jūros ir dangaus spalva… Zucchero tinklavietė
Aamir Khan: „Mes – vieninteliai su gamta kovojantys Žemės padarai“
A. Khan į gyvenimą žiūri filosofiškai Aamir Khan – ne tik vienas populiariausių Indijos Bolivudo aktorių, bet ir režisierius. Vienas iš jo filmų buvo nominuotas „Oskarui“. Į Europos Parlamente vykusią „Energijos gaublių“ įteikimo ceremoniją jis atvyko norėdamas pabrėžti išteklių saugojimo ir kovos su klimato kaita svarbą.
Skaitykite interviu su aktoriumi, kurio naujausią pasirodymą šių metų pabaigoje išvysime filme „Ghajini“, įkvėptame Christopherio Nolano „Memento“. Kaip visuotinio atšilimo metu Indija sugeba malšinti didėjantį apetitą energijai? Nesu politikas, tačiau turiu kūrybiškų idėjų šioje srityje. Nesijaučiu kitoks, nei Žemė, jaučiuosi jos dalimi. Žemė, kaip ir žmogaus kūnas – tai 80 proc. vandens. Indijoje turime trijų dievų filosofiją: Brahma yra kūrėjas, Višnu – sergėtojas, Šyva – naikintojas. Tikime, kad viskas pereina per šiuos tris etapus. Mes esame virš žemės dėl tos priežasties, kad esame vieninteliai su gamta kovojantys padarai. Kai karšta, įjungiame oro kondicionierių, kai šalta – šildymą, per kelias valandas nuvažiuojame šimtus mylių, įveikdami kelią. Mes kontroliuojame Žemę. Darome viską prieš tai, kas gamtoje yra natūralu. Manote, kad naikinimas neišvengiamas? Man naikinimas yra natūralus procesas – toks pats, kaip gimimas. Svarbu atsigręžti ir paklausti savęs: „Ką darysime?“. Manome, kad turime rasti naujus energijos šaltinius – bet tuomet judėsime dar greičiau, o ne grįšime atgal. Yra būdų mažinti greitį, gerbti gyvybę. Apmaudu, kad bereikalingai eikvojame kai kuriuos išteklius. Išteklių taupymas turėtų tapti svarbiausiu žingsniu. Turime užtikrinti, kad žmonės visame pasaulyje turėtų būtiniausius dalykus. Tarkime, jei turime vandens, privalome tinkamai jį naudoti, o nepanaudotu pasidalinti su kitais. Kaip pats kovojate su klimato kaita? Darau tikrai nepakankamai (juokiasi). Bandau sutaupyti kuo daugiau vandens, taupyti elektrą, popierių. Dauguma mūsų, gyvenančių didmiesčiuose, įprantame prie tam tikro gyvenimo būdo. Siūlyčiau atsisakyti mobilaus ryšio telefonų, grotuvų. Galime pristabdyti klimato kaitą, galime gerbti tai, ką turime. Dauguma indų bando būti progresyvūs – taip, kaip tai suvokia. Vis dėlto visi progreso leidę siekti dalykai, palengvinę mūsų gyvenimą, naikino Žemę – tiek lėktuvai, tiek elektra, tiek mobilūs telefonai ir dideli fabrikai. „Energy Globe“ – pasaulį keičiantys projektai A. Khano tinklavietė
Alanis Morissette – apie dėmesį aplinkai ir asmeninę atsakomybę
Alanis Morissette siūlo pradėti nuo savęs Gegužės 26 d. Europos Parlamente Briuselyje vykusiuose „Energijos gaublio“ apdovanojimuose koncertavo ir Alanis Morissette, atlikusi dainą „Underneath“. Filme "Dogma" nusifilmavusi „Ironic“ ir „Hand in my pocket“ autorė – aplinkosaugos aktyvistė, nepamirštanti savo atsakomybės saugant pažeidžiamą gamtą ir mėgstanti pasijuokti iš vartojimo kultūros. Su A. Morissette šnekėjomės prieš prasidedant „Energijos gaublių“ įteikimo ceremonijai.
A. Morissette kartu su kitais atlikėjais 2001 m. dalyvavo „Naujosios energijos“ projekte, pasipriešinusiame JAV naftos gavybos projektams Aliaskoje. Skaitykite interviu su dainininke, kurios dainų tekstai ir asmeninis pavyzdys verčia susimąstyti. Kaip į aplinkosaugą ir kovą su klimato kaita žiūri Šiaurės Amerikos gyventojai? Šiuo metu labai populiaru kalbėti apie ekologiją ir būti „žaliam“ – prie to prisidėjo ir „Live Earth“ koncertai. Manau, kad žmonės jau susivokė, ir daro viską, kas įmanoma, žengia nedidelius, tačiau svarbius žingsnelius į priekį. Ko šioje srityse imatės Jūs pati ir kiti muzikos atlikėjai? Aktyvizmo! Aktyvizmu užsiėmėme su Adamu Yauchu iš Beastie Boys. Bušas bandė įgyvendinti savo energetinį planą, kuris būtų pakenkęs vietinių Aliaskos čiabuvių gyvenimo būdui, todėl surengėme keletą koncertų. Nuostabu tai daryti muzikos ir meno forma; manau, kad mano lyrikoje neišvengiama socialinio aktyvizmo dozė. Daina, kurią atliksiu šiandien – apie asmeninę atsakomybę, o ne žmonių kontrolę ir aiškinimą, ką jie turėtų daryti. Aš verčiau imsiuosi atsakomybės už savo pačios gyvenimą. Kaip saugote aplinką kasdieniniame gyvenime? Į koncertinius turus važiuojame biodyzelinu varomais autobusais, naudoju saulės baterijas, vairuoju hibridinę mašiną. Sumokėjau iš savo kišenės, kad mano kompaktinių diskų viršeliai būtų pagaminti iš ekologinių medžiagų. Dabar tai beveik tapo norma, bet prieš kelis metus „Red Hot Chilli Peppers“ ir aš patys už tai susimokėdavome. Buvo jėga! Įteikti „Energijos gaubliai“ „Live Earth“ koncertai
K. Annan ir M. Gorbačiovas – apie efektyviau panaudojamą energiją
K. Annan: „Svarbiausia – laiku pasikeisti“ Po pirmadienį vykusio iškilmingo „Energijos gaublių“ įteikimo vakaro, gegužės 27 d. Europos Parlamento Pramonės ir energetikos komitetas ir „Energly Globe“ fondas surengė konferenciją energetinio efektyvumo tema. Joje dalyvavusių Kofi Annano, Michailo Gorbačiovo, H.-G. Pötteringo bei A. Niebler nuomone, šiuo metu svarbiausia pakeisti kiekvieno Žemės gyventojo požiūrį į aplinkosaugą, kadangi tai duotų milžinišką postūmį teigiamiems pokyčiams.
K. Annano nuomone, klimato kaitą gali sustabdyti tik bendros precedento neturinčios pastangos. Pasak jo, klimato kaita kelia grėsmę taikai, saugumui bei viso pasaulio ekonomikai. „Klimato kaitos sukeltos ekonominės ir socialinės griūties padariniai gali prilygti dviejų pasaulinių karų pasekmėms“, – konferencijos dalyviams sakė buvęs JT vadovas K. Annan, pasidžiaugęs teigiamais poslinkiais ir priminęs, jog „padėtis dar nėra visiškai tragiška“. Veikti privalome visi K. Annano nuomone, netrukus galime prieiti liepto galą – jei naudosime energiją dabartiniais tempais, 2030 m. jos reikės 50 proc. daugiau. „Tegul niekas nedrįsta teigti, kad galime sėdėti sudėję rankas“, – sakė jis, pabrėždamas, jog veikti jau dabar yra daug pigiau, nei kainuotų dorotis su pasekmėmis. Anot K. Annano, mažas CO2 išskyrimas neturi reikšti mažo ekonomikos augimo. „Svarbiausias klausimas – ar sugebėsime laiku pasikeisti,“ – tvirtino jis susirinkusiems, sakydamas, kad nesame bejėgiai – galime efektyviau panaudoti iškastinį kurą, didinti atsinaujinančių energijos šaltinių prieinamumą ir konkurencingumą. „Žaliasis viešumas“ Buvęs Sovietų Sąjungos vadovas Michailas Gorbačiovas konferencijos išvakarėse už gyvenimo pasiekimus buvo apdovanotas „Energijos gaubliu“. Savo vardo fondo bei „Tarptautinio žaliojo kryžiaus“ vadovas susirinkusiems paaiškino savo įsitraukimo į aplinkosaugą motyvus. Jis papasakojo apie ekologinius iššūkius, su kuriais susidūrė politinės karjeros pradžioje Stavropolio krašto stepėse. M. Gorbačiovas sakė, jog būdamas pirmuoju sekretoriumi žemės ūkiui išvydo, kaip žalojama gamta, visa tai slepiant nuo visuomenės. Jis ragino siekti „aplinkosaugos viešumo“, įtraukiančio ir vyriausybes, ir žmones. „Jei besivystančių šalių atžvilgiu laikysimės tokio pat požiūrio, kaip buvo žvelgiama į Rusiją „perestroikos“ laikais, mus ištiks katastrofa", – tvirtino M. Gorbačiovas. „Gyvendami globaliame pasaulyje privalome dirbti kartu. Aplinkosaugos krizė yra pats didžiausias iššūkis“, – pabrėžė M. Gorbačiovas. Energijos taupymas Konferenciją surengusio Pramonės ir energetikos komiteto pirmininkė Angelika Niebler pabrėžė ES energetikos plano „20–20–20“ įgyvendinimo bei turimo energijos taupymo potencialo išnaudojimo svarbą. Jos nuomone, pralaimėjusių nebus tik tuomet, jei į inovacijas bus investuojamos milžiniškos lėšos, o Europai padės ir kitos valstybės. EP pirmininkas Hans-Gert Pöttering priminė konferencijos svečiams, kad didžiumą pastangų skirdami CO2 mažinimui ir atsinaujinančios energijos panaudojimui, dažnai pamirštame elementariausią priemonę – energijos taupymą. „Tai yra pigiausias ir lengviausias šiltnamio dujų mažinimo būdas“, – priminė Parlamento vadovas. Tvarios energetikos premijos – M. Gorbačiovui ir projektui iš Austrijos
LT
1
PHOTO
20080529PHT30348.jpg
LT
2
PHOTO
20080527PHT30076.jpg
LT
3
LINK
mms://wm.streampower.be/ep/archive/ep-video1_or_20080526_002.wmv
LT
4
LINK
mms://wm.streampower.be/ep/archive/ep-video1_or_20080526.wmv
LT
5
LINK
http://www.energyglobe.com/en/energyglobe-award/laureates/international/nominations/
LT
6
LINK
//news/expert/infopress_page/051-30154-148-05-22-909-20080528IPR30153-27-05-2008-2008-false/default_lt.htm
LT
7
PHOTO
20080516PHT29073.jpg
LT
8
LINK
http://www.gorby.ru/
LT
9
LINK
http://www.gci.ch/
LT
10
PHOTO
20080527PHT30078.jpg
LT
11
PHOTO
20080516PHT29085.jpg
LT
12
LINK
http://www.zucchero.it/english/home_eng.php
LT
13
PHOTO
20080527PHT30074.jpg
LT
14
LINK
///news/public/story_page/051-29872-156-06-23-909-20080526STO29847-2008-04-06-2008/default_lt.htm
LT
15
LINK
http://www.aamirkhan.com/
LT
16
PHOTO
20080516PHT29087.jpg
LT
17
LINK
///news/public/story_page/051-29872-156-06-23-909-20080526STO29847-2008-04-06-2008/default_lt.htm
LT
18
LINK
http://www.liveearth.org/event.php
LT
19
PHOTO
20080529PHT30322.jpg
LT
20
LINK
//news/expert/infopress_page/051-30154-148-05-22-909-20080528IPR30153-27-05-2008-2008-false/default_lt.htm
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
