P6_TA(2006)0020
Tvaraus vystymosi aplinkosaugos aspektai
A6-0383/2005
Europos Parlamento rezoliucija dėl tvaraus vystymosi aplinkosaugos aspektų ( 2005/2051(INI) )
Europos Parlamentas
, -
atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 31 d. savo rezoliuciją dėl aplinkosaugos politikos ir tvaraus vystymosi: pasirengimas Europos Vadovų Tarybos susitikimui Geteborge OL C 47 E, 2002 2 21, p. 223.
,
-
atsižvelgdamas į 2002 m. vasario 28 d. savo rezoliuciją dėl tvaraus vystymosi strategijos atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos susitikimą Barselonoje OL C 293 E, 2002 11 28, p. 84.
,
-
atsižvelgdamas į 2002 m. gegužės 16 d. savo rezoliucijas dėl pasirengimo 2002 m. pasaulio aukščiausio lygio susitikimui dėl tvaraus vystymosi OL C 180 E, 2003 7 31, p. 507 ir 517.
,
-
atsižvelgdamas į Komisijos darbo dokumentą "Aplinkos apsaugos interesų integravimas į kitas politikos sritis – nuveiktų Kardifo proceso darbų įvertinimas" ( KOM(2004)0394 ),
-
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "2005 m. ES tvaraus vystymosi strategijos peržiūra: pirmoji apžvalga ir ateities gairės" ( KOM(2005)0037 ),
-
atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos susitikimų Geteborge (2001 m. birželio 15–16 d.), Barselonoje (2002 m. kovo 15–16 d.) ir Briuselyje (2005 m. birželio 16–17 d.) išvadas,
-
atsižvelgdamas į peržiūrėtą Lisabonos strategiją, kurią priėmė 2005 m. kovo 22–23 d.Europos Vadovų Taryba,
-
atsižvelgdamas į Komisijos 2005–2009 m. strateginius tikslus "Gerovė, solidarumas ir saugumas" ( KOM(2005)0012 ),
-
atsižvelgdamas į 2002 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1600/2002/EB, nustatantį šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą OL L 242, 2002 9 10, p 1.
ir jos temines strategijas,
-
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
-
atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( A6-0383/2005 ),
A.
kadangi 2002 m. rugsėjo mėn. Johanesburge vykusiame aukščiausio lygio susitikime buvo nustatytos penkios pagrindinės sritys (sveikata, energija, žemės ūkis ir biologinė įvairovė, ekosistemų valdymas, vanduo ir sanitarija), kuriose turi būti pasiekta konkrečių rezultatų,
B.
kadangi, nepaisydamos įsipareigojimų, prisiimtų per 1992 m. Rio de Žaneire ir 2002 m. Johanesburge vykusius aukščiausio lygio susitikimus, valstybės signatarės nesiėmė priemonių, skirtų pakeisti dabartines išteklių pereikvojimo, gamtinės aplinkos taršos, gamtos išteklių mažėjimo ir klimato pokyčių tendencijas, kurios yra akivaizdžiausios šio neveiklumo pasekmės,
C.
kadangi nuo 1990 m. Europoje daugiau nei padvigubėjo su klimato reiškiniais susijusių stichinių nelaimių skaičius ir tęsiasi klimato atšilimas, o vis gausesni ir didesnius padarinius lemiantys klimato reiškiniai rodo jo poveikį ekonomikos gyvybingumui, ekosistemoms ir žmonių sveikatai,
D.
kadangi reikia naujo augimo apibrėžimo, pagrįsto atsakingu ir veiksmingu gamtos išteklių naudojimu ir gamybos bei vartojimo įpročių keitimu,
E.
kadangi tvarus vystymasis yra ir kartų, ir šiaurės bei pietų šalių solidarumo klausimas, todėl Europos Sąjunga turi pasirinkti tokią vystymosi politiką, kuri leistų besivystančių šalių gyventojams siekti geresnio gyvenimo tuo pat metu saugant planetos aplinką,
1.
džiaugiasi tuo, kad Komisija, laikydamasi savo įsipareigojimų, parengė tvaraus vystymosi strategijos apžvalgą; džiaugiasi 2005 m. liepos mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtomis tvaraus vystymosi gairėmis; ragina Komisiją imtis visų priemonių siekiant, kad, vadovaujantis šiomis gairėmis, strategija galėtų būti peržiūrėta kiek įmanoma greičiau, ir ragina Tarybai pirmininkaujančią Austriją imtis reikalingų priemonių, kad minėta peržiūra galėtų būti patvirtinta pirmąjį 2006 m. pusmetį;
2.
apgailestauja, kad tvaraus vystymosi strategijos peržiūra nevyko kartu su Lisabonos strategijos peržiūra įpusėjus jos įgyvendinimo laikotarpiui; norėtų, kad peržiūrėta tvaraus vystymosi strategija taptų ilgalaike Europos strategija, kurioje būtų išdėstytas geriausias politinis projektas, galintis padėti per 50 metų pasiekti tvaraus pasaulio tikslus, ir kad su šia ilgalaike strategija būtų suderinti kiti vidutinės trukmės politiniai Sąjungos procesai, pvz., Lisabonos strategija;
3.
atsižvelgdamas į ribotus finansinius išteklius, pabrėžia būtinybę taikyti bendrą veiksmingą tvarką atliekant nuolatinę ir sistemingą abiejų strategijų peržiūrą bei stebėseną;
4.
apgailestauja, kad dauguma Komisijos komunikato antroje dalyje pateiktų gairių neatitinka pirmoje komunikato dalyje nurodytų problemų masto; pabrėžia, kad tam tikros, ypač kovos su netvaraus vystymosi tendencijomis, gairės yra neadekvačios;
Netvaraus vystymosi tendencijų sustiprėjimas
5.
pritaria Komisijos pastabai, kad ir Europos Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse sustiprėjo tvariam vystymuisi trukdančios tendencijos: taršą sukeliantis netinkamas gamtos išteklių naudojimas, biologinės įvairovės mažėjimas, klimato pokyčiai, nelygybė ir skurdas, taip pat valstybės skolos kaupimasis;
6.
remia Komisijos reikalavimą nustatyti kovos su netvaraus vystymosi tendencijomis tikslus; vidutinio laikotarpio tikslas turėtų būti Sutartyje dėl Konstitucijos Europai iškeltas reikalavimas siekti "Europos, kurioje vystymasis būtų tvarus, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio konkurencingumo socialinės rinkos ekonomikos, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos, bei aukšto lygio aplinkos apsaugos ir aplinkos kokybės gerinimo" – svarbiausio tikslo, kuriuo remiantis galima nustatyti konkrečius tarpinius tikslus;
7.
mano, kad tvaraus vystymosi strategija turi leisti įgyvendinti politiką, pritaikytą prie vietinės plėtros reikalavimų ir regiono suvaržymų bei sąlygų;
Klimato kaita, transportas, švari energija ir energijos naudojimo valdymas
8.
pažymi, kad, nepaisant Europos Sąjungos priimtų teisės aktų ir techninės pažangos, padarytos mažinant atmosferos taršą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Europos Sąjunga gali nepasiekti Kioto protokole numatytų 2012 m. tikslų, nes trūksta tinkamų priemonių, skirtų kelių transporto plėtrai mažinti;
9.
taip pat yra susirūpinęs dėl didelės ir sparčios oro transporto plėtros ir šio sektoriaus išmetamų teršalų; pabrėžia, kad jei nebus nedelsiant imtasi veiksmų, gali būti nepasiekti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mažinimo tikslai; ragina Komisiją imtis neatidėliotinų veiksmų aviacijos poveikiui klimatui sušvelninti, 2008–2012 m. laikotarpiui sukuriant aviacijos sektoriaus išmetamųjų teršalų prekybos sistemą, kuri būtų taikoma visiems skrydžiams į visus Europos Sąjungos oro uostus ir iš jų, bei tuo pat metu užtikrinti, kad būtų diegiamos priemonės, skirtos bendram aviacijos poveikiui klimatui sumažinti;
10.
ragina Komisiją ir Tarybą suintensyvinti pastangas siekiant egzistuojančius teisės aktus suderinti su naujausiais moksliniais atradimais, bei pateikti sprendimus, skirtus žymiai sumažinti atmosferos teršalų ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimus ES 30 proc. palyginti su 1990 m. lygiu iki 2020 m. ir 80 proc. iki 2050 m., nes remiantis naujausiais pranešimais, kovojant prieš klimato kaitą būtina dar labiau sumažinti išmetimų kiekį visoje Europoje ir likusiame pasaulyje;
11.
remia Komisijos pasiūlymą didelę dalį kelių transporto pakeisti aplinką labiau tausojančių rūšių transportu; ragina Komisiją, įvairias Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos struktūras skubiai imtis priemonių siekiant vėliausiai iki 2010 m. stabilizuoti transporto rūšių pasiskirstymą pagal 1998 m. buvusį lygį; apskritai mano, kad norint vykdyti aplinką labiau tausojančią transporto politiką, reikia iš esmės ją keisti;
12.
apgailestauja, kad, remiantis tyrimais, šiuo metu gamtos išteklių sunaudojimas Europoje daugiau nei dvigubai viršija biologinį potencialą, o tai reiškia, kad Europa reikalauja neproporcingai daug esamų žemės ir jūros išteklių;
13.
apgailestauja, kad naudodamos energiją dauguma valstybių narių vis dar yra labai priklausomos nuo iškastinio kuro ir branduolinės energijos; remia vidutinės trukmės ir ilgalaikius tikslus, susijusius su atsinaujinančios ir švarios energijos rinkos dalimi; labai apgailestauja, kad Komisija atsiėmė pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos, kuri būtų leidusi taikyti mažesnius mokesčius tam tikroms alyvoms, kuriose yra biokuro, ir pačiam biokurui, nors šioms nuostatoms ir pritarė Parlamentas;
14.
džiaugiasi Komisijos ketinimu pateikti veiksmų planą dėl biomasės siekiant skatinti vietoj iškastinio kuro naudoti biokurą; ragina Komisiją pasiūlyti priemonių, kurios padėtų rasti sprendimų, kaip Europos Sąjungoje plėtoti bioenergijos kultūras;
Gamtos išteklių valdymas
15.
pripažįsta, kad tik iš lėto ir fragmentiškai aiškėja Europos Sąjungos vandens išteklių apsaugos ir valdymo politikos nauda, kuri bus labiau juntama vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu; ragina valstybes nares, ypač esančias Europos vakaruose ir pietuose, bei susijusius sektorius, ypač žemės ūkio ir turizmo sektorius, imtis priemonių sumažinti vandens sunaudojimą ir užtikrinti vandens tiekimą įvairiose žmogaus veiklos srityse; ragina Tarybą ir Komisiją ir toliau imtis būtinų priemonių vandens išteklių ir taršos (nitratais, pesticidais, pavojingomis ir bioakumuliacinėmis medžiagomis, bei medžiagomis, kurios kenkia endokrininei funkcijai), srityse;
16.
ragina Europos Sąjungą įgyvendinti ambicingą tikslą – iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą Europoje ir pasaulyje; apgailestauja, kad ir Europos, ir tarptautiniu lygmeniu priimti sprendimai ir priemonės neleis pasiekti šio tikslo iki numatytos datos ir kad daugybei augalijos ir gyvūnijos rūšių gresia išnykimas; todėl ragina Komisiją pateikti naują daug žadantį nuoseklų Europos veiksmų planą, kuriam būtų skirta pakankamai biudžeto lėšų, siekiant ir Europos Sąjungoje, ir trečiosiose šalyse įgyvendinti ekosistemų ir biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo tikslus; mano, kad reikia daugiau pastangų siekiant visapusiškai įtraukti biologinės įvairovės apsaugą į visas atitinkamas Europos Sąjungos politikos sritis, ypač žemės ūkį, regionų plėtrą, žuvininkystę ir vystymąsi; ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad būtų skirta pakankamai lėšų "Natura 2000" tinklui; be to, ragina Komisiją vadovaujantis programos "Natura 2000" pavyzdžiu pasiūlyti vandens aplinkai skirtą sistemą;
17.
ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares vadovaujantis Johanesburgo kriterijais ir kitų ES politikos sričių principais į tvaraus vystymosi sampratą įtraukti gamtinės aplinkos ir gamtovaizdžio, miesto ir istorinių išteklių, kurie sudaro įprastinę aplinką ir dažnai yra gerovės šaltinis, išsaugojimą;
18.
apgailestauja, kad didėja bendras atliekų, ypač pakuočių, kiekis; ragina Komisiją užtikrinti, kad į teminę atliekų strategiją būtų įtrauktos naujos nuostatos, skirtos per vidutinės trukmės ir ilgą laikotarpį sumažinti atliekų kiekį gamybos pradžioje;
Žemės naudojimas
19.
ragina plėsti miesto zonas ir gerinti infrastruktūrą (kelių, geležinkelių, oro uostų, kanalų, dujotiekių, naftotiekių ir t. t.) tausojant dirbamą žemę, miškus ir saugomas teritorijas; ragina Komisiją, jei ji manys, kad to reikia, sugriežtinti galiojančius teisės aktus siekiant pagerinti poveikio aplinkai vertinimą, užtikrinti transeuropinių tinklų gyvybingumą ir iki 2010 m. įgyvendinti biologinės įvairovės išsaugojimo tikslą;
20.
ragina Komisiją į Bendrijos aplinkos apsaugos priemones įtraukti dirvožemio apsaugą; dar kartą atkreipia dėmesį į paskutinį bet kokio naudingo dirvožemio nykimo etapą – dykumėjimą, kuris būdingas didelėms Sąjungos teritorijoms ir neabejotinai daro įtaką skurdui, biologinės įvairovės nykimui, vandens kokybei ir klimato kaitai; primena, kad miškai yra gyvybiškai svarbūs, nes sutvirtina dirvožemį, padeda išvengti erozijos, sugeria anglies dvideginį ir apsaugo nuo potvynių;
21.
remia Komisijos pasiūlymą pateikti miesto aplinkos teminę strategiją, kuria turi būti siekiama gerinti miesto vietovių kokybę norint Europos piliečiams užtikrinti sveiką gyvenamąją aplinką, visų pirma gerą oro kokybę miesto vietovėse; mano, kad prioritetinės yra trys sritys: viešojo transporto, naudojančio švarias ar mažiau aplinką teršiančias technologijas, plėtra, aplinką tausojančios statybos ir aukštos aplinkos kokybės (
HQE
) skatinimas ir tvarus miestų planavimas, kuriuo siekiama,
inter alia
, užkirsti kelią ekonominei ir socialinei atskirčiai bei žaliųjų miesto zonų mažėjimui;
22.
pažymi, jog nepaisydama savo įsipareigojimų Europos Sąjunga iki šiol nepasiekė, kad augimas būtų atsietas nuo gamtos išteklių naudojimo; ragina Komisiją pasiūlyti priemonių ir taisyklių, kurios leistų iki 2010 m. padidinti išteklių ir energijos gamybos ir naudojimo veiksmingumą 4 kartus, o iki 2025 m. – 10 kartų;
23.
pabrėžia, kad dėl gamtos išteklių ir žaliavų trūkumo, užterštumo ir vis sudėtingesnės jų gavybos atsiras konfliktų pavojus ir kils grėsmė biologinei įvairovei, ims kilti kainos, kurių augimas daugiau ar mažiau destabilizuos Europos Sąjungos ir trečiųjų šalių ekonomines ir socialines sistemas; apgailestaudamas pažymi, kad Komisija ir Europos Sąjunga nepasiūlo padėtį atitinkančio atsako;
Visuomenės sveikata
24.
apgailestauja, kad nesutampa aplinkos nykimo pasekmių sveikatai įvertinimas ir kuklios priemonės, kurias Komisija pasiūlė savo 2004–2010 m. Europos veiksmų plane, skirtame aplinkos ir sveikatos apsaugai, ( KOM(2004)0416 ); mano, kad toks požiūris neatitinka tikros tvaraus vystymosi politikos, kuria būtų siekiama mažinti pavojų sveikatai ir užtikrinti mūsų socialinės ir sveikatos apsaugos sistemų gyvybingumą;
25.
su pasitenkinimu sveikina pasiūlymą dėl REACH, kurio tikslas yra pagerinti žmonių sveikatos ir aplinkos apsaugą, to pat metu išsaugant konkurencingumą ir skatinant naujoves Europos chemijos pramonėje; tikisi, kad bus patvirtinti artimi Komisijos pirminiam pasiūlymui teisės aktai; tikisi, kad numatyta naujosios sistemos įsigaliojimo data (2007 m. sausio 1 d.) nebus nukelta vėlesniam laikui;
Tarptautinė prekyba
26.
ragina valstybes nares taikyti skolų panaikinimą daugiau besivystančių šalių; mano, kad šią skolų panaikinimo programą reikia susieti su aplinkos apsaugos priemonėmis ir su aplinkos apsauga susijusių technologijų perdavimo mechanizmais;
27.
ragina Europos Sąjungą laikytis įsipareigojimų, kuriuos ji prisiėmė pagal įvairias tarptautines konvencijas, ir imtis reikiamų iniciatyvų siekiant, kad atskiros valstybės ir tarptautinė bendruomenė laikytųsi įsipareigojimų ir prievolių, prisiimtų per paskutines pasaulines derybas (Kioto, Monterėjaus, Dohos ir Johanesburgo), tiesiogiai ar netiesiogiai susijusias su tvaraus vystymosi strategija;
28.
pabrėžia, jog peržiūrėtoje strategijoje turi būti aiškiai nurodyta, kad ja siekiama pertvarkyti Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) taip, kad prekyba priklausytų nuo tvaraus vystymosi tikslų, tarptautinių įsipareigojimų saugoti aplinką ir socialinėje srityje priimtų tarptautinių konvencijų laikymosi, taip pat Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) nustatytų socialinių normų; ragina Europos Sąjungą siekti, kad PPO pripažintų ir skaidriai taikytų atsargumo principą;
29.
sveikina Monrealio konferencijos rezultatus, kurioje patvirtinta visų pusių – įskaitant ir JAV– parama kovoje prieš klimato kaitą; tačiau, pabrėžia, kad šioje srityje dar reikia atlikti labai didelę pažangą; ragina tas valstybes, kurios to dar neatliko, o ypač JAV, ratifikuoti Kioto protokolą, kuris dabar turi įstatymo galią;
30.
ragina politiniu lygmeniu pripažinti Europos Sąjungos daromą įtaką pasaulio išteklių naudojimui ("ekologinį pėdsaką"), nes, remiantis nepriklausomais tyrimais, su Europos Sąjunga, t. y. tik su 7 % pasaulio gyventojų, yra susiję 17 % išteklių paklausos, kuri daro įtaką bendriems žmonijos ištekliams;
31.
ragina, kad Europos Sąjungos tvaraus vystymosi strategijos išorės aspektas taptų bendra sistema, kuri užtikrintų visų Bendrijos politikos sričių, darančių įtaką Europos Sąjungos šalių partnerių aplinkos ištekliams ir tvaraus vystymosi politikai, nuoseklumą; taip pat ragina, kad šioje strategijoje būtų konkrečiai įvertinta, kaip Europos Sąjunga galėtų padėti besivystančioms šalims iki 2015 m. įgyvendinti Tūkstantmečio plėtros tikslus;
32.
džiaugiasi Komisijos pasiūlyta būsima Europos Sąjungos aplinkos apsaugos ir gamtos išteklių temine strategija, kuri turėtų būti taikoma visose Europos Sąjungos šalyse partnerėse (kuriose taikoma Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė bei Plėtros bendradarbiavimo ir ekonominio bendradarbiavimo priemonė) tam, kad būtų galima įtraukti iniciatyvas, susijusias su tvaraus vystymosi išorės aspektu, į kitą 2007–2013 m. finansinę perspektyvą;
33.
pabrėžia stiprią sąsają tarp skurdo ir aplinkos bei faktą, kad skurdžiausiai gyvenantys asmenys dažnai yra pagrindinės aplinkos būklės blogėjimo aukos; pažymi, kad pastangomis, kuriomis siekiama sumažinti skurdą, visų pirma skatinant ekonomikos augimą, dažnai neatsižvelgiama į poreikį įtraukti aplinkosaugos aspektus į kovos su skurdu strategijas; todėl rekomenduoja imtis konkrečių iniciatyvų tam, kad politikos priemonėmis ir programomis būtų atsižvelgta į šį skurdo ir aplinkos apsaugos ryšį, ir atsieti ekonomikos augimą nuo aplinkos nykimo, skatinant aplinką tausojantį vartojimą ir gamybą tam, kad besivystančiose šalyse būtų išspręstos pasiūlos ir paklausos problemos;
34.
ragina valstybes nares ir Europos Sąjungą skatinti, kad tarptautinėse institucijose, visų pirma JTO, ištekliai, ypač vanduo, būtų pripažinti bendru pasaulio turtu;
Apsirūpinimas veiklos priemonėmis
35.
džiaugiasi, kad Europos Sąjungai pirmininkavusi Didžioji Britanija paskelbė, jog Kardifo procesas turi būti atnaujintas; ragina Tarybą su Komisijos pagalba patvirtinti realias priemones, skirtas įtraukti aplinkos apsaugos aspektus į kitas politikos sritis;
36.
pabrėžia, kad svarbu įtraukti tvaraus vystymosi koncepciją į visas viešosios politikos priemones, kurios įgyvendinamos valstybių, regionų ir vietos lygmeniu, taip pat privačiu lygmeniu įmonėse, asociacijose ir nevyriausybinėse organizacijose;
37.
primena, jog Olborgo chartijoje numatyta, kad miestai yra pagrindiniai tvaraus vystymosi subjektai; todėl, siekiant gerinti Europos Sąjungos aplinkosaugos rodiklius, būtina skatinti aplinką tausojantį ir nuoseklų miestų valdymą ir skleisti pažangiosios patirties pavyzdžius vietos lygmeniu, visų pirma pasinaudojant mainų tarp miestų tinklais;
38.
džiaugiasi, kad Komisija pradėjo vertinti visų savo sprendimų ir pasiūlymų, susijusių su teisės aktų leidyba, poveikį; ragina Komisiją užtikrinti, kad nuo šiol šios priemonės aplinkosaugos ir socialiniams aspektams būtų skiriamas didesnis dėmesys ir į juos būtų labiau atsižvelgiama; primena, kad šia priemone padedama priimti politinius sprendimus, tačiau ji negali ir neturi šio proceso pakeisti;
39.
džiaugiasi tuo, jog Komisija ir Eurostatas patvirtino apie 150 rodiklių ir juos išsamiau suskirstė į tris lygius, siekdami įvertinti pažangą, pasiektą įgyvendinant tvaraus vystymosi strategiją ir laipsniškai įgyvendinant iškeltus tikslus; ragina Komisiją ir Eurostatą nuolat vertinti rodiklius siekiant, kad, esant būtinybei, jie būtų pakoreguoti ir geriau atspindėtų problemų ir aplinkosaugos raidą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų labiau atsižvelgta į aplinkosaugą keturiolikos rodiklių sąraše, skirtame Lisabonos strategijos pažangai įvertinti; mano, kad į šį sąrašą taip pat turėtų būti įtrauktas biologinės įvairovės rodiklis;
Skatinimas rinkos priemonėmis
40.
atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą papildyti tradicines reguliavimo priemones rinkos priemonėmis, pvz., išorinių kaštų pavertimu vidiniais, ekologiniais mokesčiais, subsidijomis ir mainų išmetamųjų teršalų kvotomis sistema;
41.
remia Komisijos raginimą užtikrinti, kad rinkos kainos atspindėtų tikrąsias ekonominės veiklos sąnaudas, ypač susijusias su aplinkos apsauga, siekiant pakeisti gamybos ir vartojimo įpročius; mano, kad atsižvelgiant į tai turi būti sparčiai imtasi priemonių kelių transporto sektoriuje siekiant skatinti naudotis visuomeniniu transportu;
42.
pabrėžia, kad imantis tokių veiksmų turi būti atsižvelgta į pajamas, o poreikiai, laisvės ir pagrindinės teisės – suderinti su aplinkos kokybe;
43.
primygtinai reikalauja, kad būsimuose savo pasiūlymuose Komisija visapusiškai atsižvelgtų į 2005 m. rugsėjo 8 d. Parlamento rezoliuciją dėl Europos darnaus turizmo naujų perspektyvų ir naujų iššūkių Priimti tekstai, P6_TA(2005)0335 .
;
44.
pabrėžia, kad Europos pagalbos teikimo ir subsidijų skyrimo sąlygos, ypač pagal BŽŪP, turi padėti vykdyti tvaraus vystymosi politiką; ragina kiek įmanoma greičiau nustoti teikti subsidijas netvariai veiklai, įskaitant veiklą energetikos ir žemės ūkio sektoriuose;
45.
pažymi, kad didėjant dirvožemio ir dirbamos žemės erozijai, kyla ilgalaikė grėsmė pajėgumui užtikrinti mūsų piliečių aprūpinimą maistu; todėl ragina vykdant naują BŽŪP reformą pasiūlyti iš naujo suderinti skirtingus žemės naudojimo būdus ir atsižvelgti į atitinkamus eksperimentus kitose šalyse; mano, kad šiuo metu genetiškai modifikuoti augalai ir organizmai nėra tinkamas problemų, susijusių su cheminių medžiagų naudojimu žemės ūkyje, sprendimas;
46.
remia valstybių narių ekologinių mokesčių įvedimą; pabrėžia, kad jie, kaip ir kitos rinkos priemonės, yra būtini siekiant vykdyti veiksmingą taršos mažinimo politiką;
47.
pabrėžia, kad pasitelkus rinkos priemones dar būtų galima pasinaudoti didelėmis galimybėmis aplinkos apsaugos srityje; tačiau, pabrėžia, kad tokių priemonių, nors jos ir yra būtinos, nepakanka vykdant teršalų mažinimo ir aplinkos apsaugos politiką
;
ragina Komisiją parengti tikslingų pasiūlymų;
48.
ragina Komisiją Europos Sąjungoje, trečiosiose šalyse bei tarptautinėse organizacijose pripažinti, skatinti ir remti naujų, aplinką labiau tausojančių ekonomikos modelių, pvz., socialinės ir solidarumu grindžiamos ekonomikos bei sąžiningos prekybos, plėtrą;
Naujovės
49.
pritaria Komisijos pasiūlymui investuoti į naujoves aplinką labiau tausojančių technologijų srityje ir reikalauti, kad atliekant mokslinius ir techninius tyrimus būtų atsižvelgiama į aplinkos apsaugos ir socialines problemas; vis dėlto apgailestauja, kad Komisija nemini BVP dalies investicijoms, kurios turi būti skirtos naujų aplinkos apsaugos technologijų plėtrai remti;
50.
ragina įgyvendinti Septintąją mokslinių tyrimų pagrindų programą taip, kad tvarus vystymasis būtų būdingas kiek įmanoma didesniam sektorių skaičiui ir būtų kuriamos aukšto lygio darbo vietos;
51.
pabrėžia, kad naujovės aplinkos apsaugos technologijų srityje yra svarbus tvarios plėtros variklis aplinkos apsaugos sferoje; tačiau , atkreipia dėmesį į ribotą jų pobūdį bei į poreikį imtis priemonių keisti gamybos ir suvartojimo būdus siekiant įveikti aplinkos apsaugos srityje kylančius sunkumus;
52.
ragina Europos Sąjungą dėti daugiau pastangų ir priimti reikiamus sprendimus siekiant tapti išteklius ir energiją labiausiai tausojančia pasaulio ekonomika; pabrėžia, kad įgyvendinus tokius tikslus būtų užsitikrintas didesnis savarankiškumas ir saugumas išteklių ir energijos tiekimo požiūriu, tuo pat metu atsiejant ekonomikos augimą nuo gamtos išteklių sunaudojimo;
Tvaraus vystymosi principų taikymas
53.
primena, kad principas "teršėjas moka" ir atsargumo principai turi būti laikomi reguliavimo principais ir jais turi būti grindžiama valstybės politika visuomenės sveikatos, maisto saugos, vartotojų ir aplinkos apsaugos srityse;
54.
ragina Komisiją ir Tarybą išsamiau apsvarstyti pakeitimo principą, kuris gali tapti svarbiu veiksniu skatinant mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, susijusius su aplinką ir sveikatą labiau tausojančiomis naujomis technologijomis;
Piliečių ir įmonių informavimas ir sutelkimas
55.
mano, kad siekiant apsaugoti aplinką, reikia tuo pat metu informuoti, didinti sąmoningumą ir šviesti; mano, kad strategija turi būti skaidraus proceso, kuriame dalyvautų Europos piliečiai, rezultatas ir kad, norint tą padaryti, reikia iki galo įgyvendinti Orhuso konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais
1
OL L 124, 2005 5 17, p. 4.
;
56.
ragina Komisiją ir valstybes nares ir toliau plėtoti aplinkosaugos discipliną ir ją visapusiškai įtraukti į pradinio lavinimo mokyklų mokymo programas bei įgyvendinti suaugusiems skirtas informavimo ir sąmoningumo didinimo programas;
57.
ragina patenkinti visų norinčių dirbti asmenų, nepriklausomai nuo jų amžiaus ir lyties lūkesčius dėl integracijos į darbo rinką, ypač išnaudojant visą gyvenimą trunkančio mokymosi galimybes ir taip prisidedant prie su tvariu vystymusi susijusių veiksmų;
58.
ragina plėtoti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, profesinio mokymo srityje labiau atsižvelgiant į gamybos technologijų ir būdų raidos perspektyvas; pabrėžia, kad tai yra svarbi priemonė visiems, ypač nuolatiniams, darbuotojams įsisavinti naujas technologijas ir taip prisitaikyti prie kintančios darbo rinkos;
59.
pabrėžia, kad nuolatos finansuoti socialinės apsaugos sistemas įmanoma tik esant didesniam kartų solidarumui; pabrėžia, kad ypač svarbu atsakingai ugdyti piliečių sąmoningumą socialiniais ir aplinkos apsaugos klausimais; ragina sumažinti su darbo sąnaudomis susijusią naštą valstybių narių mokesčių sistemose; ragina labiau koordinuoti veiksmus pačiose valstybėse narėse siekiant sumažinti socialinę atskirtį, užtikrinti geresnę visų Europos piliečių socialinę apsaugą ir įdiegti visur vienodai aukštus ekologijos standartus;
Teminės strategijos
60.
džiaugiasi dėl to, kad galiausiai buvo pateiktos pirmosios teminės strategijos; ragina Komisiją užtikrinti, kad visos paskelbtos teminės strategijos būtų patvirtintos kaip galima greičiau, vėliausiai 2006 m. vasarą;
61.
su pasitenkinimu pažymi, kad buvo priimti ir peržiūrėti įvairūs Bendrijos teisės aktai, taip pat ir susiję su aplinkos apsauga; mano, kad daugelyje jų, būtent reglamentuojančiuose BŽŪP reformą ir žuvininkystės politiką, nepakankamai atsižvelgta į tvaraus vystymosi tikslus ir vis dar skatinami intensyvūs gamybos būdai;
62.
ragina Komisiją į savo pasiūlymą dėl tvaraus vystymosi strategijos peržiūros įtraukti daugiau žadančių siūlymų, skirtų stebėti, kaip ši strategija įgyvendinama; pabrėžia, kad peržiūrėta strategija turi būti vertinama kasmet, kaip nuspręsta per 2001 m. Geteborge vykusį Europos Vadovų Tarybos susitikimą; ragina įpusėjus įgyvendinimo laikotarpiui ir esant reikalui šį vertinimą papildyti pasiūlymais ir priemonėmis, skirtomis iš pradžių nustatytiems tikslams pasiekti; džiaugiasi, kad atliekant vertinimą dalyvaus Parlamentas;
Išvados
63.
džiaugiasi Komisijos noru imtis įvairių tvaraus vystymosi priemonių; vis dėlto apgailestaudamas pažymi, kad skelbiami tikslai ir siūlomos priemonės nesutampa; mano, kad turint mintyje blogėjančią aplinkos būklę, tvaraus vystymosi strategijos peržiūros prioritetai neturi apsiriboti tik koordinavimo ir žinių tobulinimo priemonėmis ir turi būti pasiūlyti aiškūs vidutinės trukmės ir ilgalaikiai veiksmai, tikslai, priemonės ir nuolatinės kontrolės, stebėsenos bei vertinimo sistema;
64.
yra tvirtai įsitikinęs, kad tvarus vystymasis yra pagrindinė ir esminė Europos Sąjungos priemonė, skatinanti ekonominę ir socialinę pažangą, gerinanti jos piliečių gyvenimo kokybę bei lygį ir įkūnijanti naują politikos, skatinančios žmonijos emancipaciją, koncepciją;
65.
ragina 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje numatyti pakankamą finansavimą, skirtą įvairiais lygmenimis tinkamai kovoti su netvaraus vystymosi tendencijomis, pvz., skurdu, socialine atskirtimi ir gyventojų senėjimo padariniais; todėl pabrėžia, kad tvarus vystymasis turi būti pagrindinė visų ES politikos sričių sudedamoji dalis; siūlo finansinėje perspektyvoje numatyti pakankamai lėšų, skirtų skatinti visišką užimtumą ir socialinę integraciją, panaikinti skurdą bei stiprinti socialinę, teritorinę ir ekonominę sanglaudą;
66.
tegali pabrėžti, kad norint peržiūrėti strategiją, visų pirma reikia iš tikrųjų pakeisti mūsų gamybos ir vartojimo įpročius ir mąstyti apie galutinius ekonominės veiklos tikslus;
67.
jaučia pareigą priminti, kad neveiklumas vis daugiau kainuos ir jo tiesioginės pasekmės vis didės, o dėl to bus dar sunkiau įgyvendinti Europos Sąjungos tikslus socialinės pažangos, sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse ir bus užkrauta nepakeliama našta ateities kartoms;
68.
ragina oficialiai su juo konsultuotis dėl Komisijos pasiūlymo dėl tvaraus vystymosi strategijos peržiūros, kai tik pasiūlymas bus paskelbtas;
o
o o
69.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
