A7-0245/2011
22.6.2011
PRANEŠIMAS
dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais 2009–2010 m. (Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 7 dalis)
(2010/2294(INI))
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
Pranešėja: Heidi Hautala
PE 464.708v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................17
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl visuomenės teisės susipažinti su dokumentais 2009–2010 m. (Darbo tvarkos taisyklių 104 straipsnio 7 dalis)
( 2010/2294(INI) )
Europos Parlamentas,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 1, 10 ir 16 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 15 ir 298 straipsnius,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir ypač jos 41 straipsnį (teisė į gerą administravimą) ir 42 straipsnį (teisė susipažinti su dokumentais),
– atsižvelgdamas į 2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais
OL L 145, 2001 5 31, p. 43. ,
– atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1700/2003, iš dalies keičiantį Reglamentą (EEB, Euratomas) Nr. 354/83 dėl Europos ekonominės bendrijos ir Europos atominės energijos bendrijos istorinių archyvų atvėrimo visuomenei
OL L 243, 2003 9 27, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos nuostatų dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais taikymo Bendrijos institucijoms ir organams
OL L 264, 2006 9 25, p. 13. ,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo praktiką dėl galimybės susipažinti su dokumentais ir ypač į Teismo sprendimus bylose M. Turco (sujungtos bylos C-39/05 P ir C-52/05 P)
2008 m. liepos 1 d. sprendimas sujungtose bylose C-39/05 P ir C-52/05 P Švedija ir M. Turco prieš Tarybą (2008), Rink. p. I-4723. , Bavarian Lager (byla C-28/08)
2010 m. birželio 29 d. sprendimas byloje C-28/08 P Komisija prieš Bavarian Lager , dar nepaskelbtas Rinkinyje. , Volker und Marcus Schecke (sujungtos bylos C-92/09 ir C-93/09)
2010 m. lapkričio 9 d. sprendimas sujungtose bylose C-92/09 P ir C-93/09 P Volker und Markus ScheckeGbR ir Hartmut Eifert prieš Land Hessen , dar nepaskelbtas Rinkinyje. , Technische Glaswerke Ilmenau – TGI (C-139/07 P)
2010 m. birželio 29 d. sprendimas byloje C-139/07 P Komisija prieš Technische Glaswerke Ilmenau , dar nepaskelbtas Rinkinyje. ir API (sujungtos bylos C-514/07 P, C-528/07 P ir C-532/07 P)
2010 m. rugsėjo 21 d. sprendimas sujungtose bylose C-514/07 P, C-528/07 P ir C-532/07 P Švedija ir API prieš Komisiją , dar nepaskelbtas Rinkinyje. ir į Bendrojo Teismo sprendimus bylose Access Info Europe (T 233/09)
2011 m. kovo 22 d. sprendimas byloje T-233/09 Access Info Europe prieš Tarybą , dar nepaskelbtas Rinkinyje. , MyTrave l (byla T 403/05)
2008 m. rugsėjo 9 d. sprendimas byloje T-403/05 MyTravel prieš Komisiją (2008), Rink. p. II-2027. , Borax (bylos T 121/05 ir T 166/05)
2009 m. kovo 11 d. sprendimas byloje T-121/05 Borax Europe prieš Komisiją (2008), Rink. p. II-27. , A. Joséphidès (byla T 439/08)
2010 m. spalio 21 d. sprendimas byloje T-439/08 Agapiou Joséphidès prieš Komisiją ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomąją įstaigą , dar nepaskelbtas Rinkinyje. , Co Frutta (sujungtos bylos T 355/04 ir T 446/04)
2010 m. sausio 19 d. sprendimas sujungtose bylose T-355/04 ir T-446/04 Co-Frutta prieš Komisiją (2010), Rink. p. II-1. , I. Terezakis (byla T 380/04)
2008 m. sausio 30 d. sprendimas byloje T-380/04 I. Terezakis prieš Komisiją (2008), Rink. p. II-11. , Agrofert Holdings (byla T 111/07)
2010 m. liepos 7 d. sprendimas byloje T-111/07 Agrofert Holding prieš Komisiją , dar nepaskelbtas Rinkinyje. ir Editions Jacob (byla T 237/05)
2010 m. liepos 9 d. sprendimas byloje T-237/05 Éditions Jacob prieš Komisiją , dar nepaskelbtas Rinkinyje. ,
– atsižvelgdamas į Europos ombudsmeno veiklą ir parengtus dokumentus susipažinimo su dokumentais klausimu bei į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDPS) veiklą ir parengtus dokumentus tinkamo skaidrumo ir duomenų apsaugos balanso atžvilgiu,
– atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 30 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (COM (2008) 0229),
– atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 20 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (COM (2011) 0137),
– atsižvelgdamas į 1998 m. Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencija),
– atsižvelgdamas į 2008 m. Europos Tarybos konvenciją dėl galimybės susipažinti su oficialiais dokumentais,
– atsižvelgdamas į Tarybos, Komisijos ir Europos Parlamento 2009 ir 2010 m. metinius pranešimus dėl galimybės susipažinti su dokumentais pagal Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsnį,
– atsižvelgdamas į 2010 m. pamatinį susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių
OL L 304, 2010 11 20, p. 47. ,
– atsižvelgdamas į 2002 m. lapkričio 20 d. Tarpinstitucinį Europos Parlamento ir Tarybos susitarimą dėl galimybės Europos Parlamentui susipažinti su slapto pobūdžio Tarybos informacija saugumo ir gynybos politikos srityje
OL C 298, 2002 11 30, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas: 2009 m. sausio 14 d. dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais
OL C 46 E, 2010 2 24, p. 80. , 2010 m. lapkričio 25 d. dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2009 m. veiklą
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0435 . ir 2009 m. gruodžio 17 d. dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais teisinio pagrindo patobulinimų, kurie būtini įsigaliojus Lisabonos sutarčiai
OL C 286 E, 2010 10 22, p. 12. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį ir į 104 straipsnio 7 dalį,
– atsižvelgdamas į Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ( A7-0245/2011 ),
A. kadangi Lisabonos sutartimi sukurta nauja konstitucinė ES institucijų skaidrumo struktūra, siekiant, kad Europos administracija būtų atvira, veiksminga ir nepriklausoma (SESV 298 str.), nustatant tvirtą pagrindinę teisę susipažinti su ES institucijų, organizacijų, tarnybų ir agentūrų dokumentais; kadangi ši teisė pagal Sutartį suteikiama ne tik ES piliečiams, bet ir bet kokiam ES valstybėje narėje registruotam fiziniam ar juridiniam asmeniui, ir ja turėtų būti naudojamasi laikantis bendrųjų principų bei apribojimų (grindžiamų tam tikrų viešųjų ar privačiųjų interesų apsauga), nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (SESV 15 str.),
B. kadangi dabar jau yra visuotinai priimtina, kad privaloma suteikti visišką teisę susipažinti su įstatymo galią turinčiais dokumentais, siaurinti išimtis, susijusias su įstatymo galios neturinčiais dokumentais, ir kadangi šie du požiūriai neturi vienas kitam kenkti,
C. kadangi naujose Sutartyse daugiau neminima nuoroda į tai, kad reikia „išlaikyti jos sprendimų priėmimo procesą veiksmingą“ (buvusios Europos Sąjungos sutarties 255 straipsnis ir 207 straipsnio 3 dalis) – vad. „laikas apmąstymui“, kaip galimas skaidrumo apribojimas, kiek tai susiję su teisėkūros procedūromis; kadangi administracinėms procedūroms reikėtų „laiko apmąstymui“ pagal ES sutarties 1 straipsnį ir SESV 298 straipsnį, kuriuose reikalaujama atviro, veiksmingo ir nepriklausomo valdymo,
D. kadangi, kaip yra aiškiai nurodyta ES sutarties 9-11 straipsniuose, skaidrumas yra neatskiriama atstovaujamąją demokratiją, kuria grindžiamas ES veikimas, papildančios dalyvaujamosios demokratijos dalis, kuri leidžia piliečiams dalyvauti priimant sprendimus, nevaržomai kruopščiai juos analizuoti ir taip užtikrinti demokratinės politinės sistemos teisėtumą,
E. kadangi šiuo metu piliečiai reikalauja daugiau demokratijos, skaidrumo, institucijų ir politinių veikėjų atvirumo ir stipresnės kovos su korupcija; kadangi galimybė susipažinti su dokumentais ir informacija yra vienas iš būdų užtikrinti piliečių dalyvavimą demokratiniame procese, korupcijos prevenciją ir kovą su ja,
F. kadangi ES vis labiau rizikuoja būti kritikuojama dėl nuolatinio skaidrumo ir atvirumo stokos ir nepakankamų galimybių piliečiams susipažinti su dokumentais ir informacija dėl to, kad neįmanoma patvirtinti naujo reglamento dėl teisės susipažinti su dokumentais, nes Komisija atsisakė priimti Parlamento pakeitimus, taip pat dėl to, kad valstybės narės nenori atskleisti piliečiams ir Parlamentui savo dokumentų, diskusijų ir svarstymų,
G. kadangi ES lygmeniu turėtų būti priimtos tolesnės ir griežtesnės kovos su korupcija priemonės siekiant užtikrinti, kad ES institucijos būtų apsaugotos nuo korupcijos visais lygmenimis ir visose srityse, ir kadangi Parlamentas turėtų pasimokyti iš neseniai įgytos neigiamos patirties rengiant taisykles, įskaitant taisykles dėl didesnio EP narių ir Parlamento personalo santykių su lobistais ir interesų grupėmis skaidrumo,
H. kadangi siekiant užtikrinti demokratinės politinės sistemos atskaitomumą ir teisėtumą piliečiai turi teisę žinoti, kaip veikia jų atstovai, išrinkti ar paskirti į viešąsias institucijas, arba valstybes nares Europos ar tarptautiniu lygmeniu atstovaujantys asmenys (atskaitingumo principas), kaip vykdomas sprendimų priėmimo procesas (apimantis dokumentus, pakeitimus, tvarkaraščius, dalyvaujančius veikėjus, galiojančius balsus ir t. t.), kaip paskirstomi ir leidžiami viešieji pinigai ir kokie jų panaudojimo rezultatai (lėšų atsekamumo principas),
I. kadangi dabartiniame Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 aiškiai neapibrėžti keli svarbūs klausimai, pvz., valstybių narių veto teisė, „laiko apmąstymui“ apribojimai, aiškiai apibrėžtos ir siauros išimtys, dokumentų įslaptinimas ir skaidrumo bei duomenų apsaugos pusiausvyra,
J. kadangi įsigaliojus Lisabonos sutarčiai ES įgijo naują kompetenciją baudžiamosios teisės (SESV 82 ir 83 straipsniai) ir policijos bendradarbiavimo srityse; kadangi atsiradus tokiai naujai kompetencijai, kuri gali turėti įtakos pagrindinėms žmogaus teisėms, išryškėjo atviresnių teisėkūros procedūrų poreikis,
K. kadangi SESV 15 straipsniu ir Pagrindinių teisių chartijos 42 straipsniu pradedama taikyti plati termino „dokumentas“ sąvoka, apimanti informaciją, neatsižvelgiant į jos saugojimo priemonę,
L. kadangi, kaip matyti iš statistinių duomenų, Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 skirtingose institucijose taikomas nevienodai; kadangi 2009 m. metiniuose pranešimuose dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo ES institucijose pateikti kiekybiniai duomenys rodo, kad bendras atmestų prašymų skaičius ir procentas mažėja ir Parlamente siekia 12 proc.
2010 m. – 9 proc. (2008 m. – 16 proc.) (33 atvejai), Taryboje – 22,5 proc.
36,1 proc., be iš dalies išslaptintų dokumentų. 2010 m. atmestų prašymų procentas buvo 13,3 proc. (29,1 proc., be iš dalies išslaptintų dokumentų). (2008 m. – 28 proc.) (2254 atvejai) ir Komisijoje – 11,65 proc. (2008 m. – 13,99 proc.) (589 atvejai), o 2009 m. įvairiose ES institucijose atmestų prašymų priežastys yra skirtingos, viena iš dažniausiai naudotų išimčių buvo sprendimų priėmimo proceso apsauga (Parlamente (39,47 proc.
2010 m. – 37 proc. ), Taryboje (39,2 proc. pirminiams prašymams)
2010 m. – 33 proc. pirminiams prašymams. ir Komisijoje (26 proc.)
Kitos pagrindinės priežastys 2009 m. buvo: Europos Parlamentui – privatumo apsauga (26 proc.) ir apsauga patikrų, tyrimo ir audito tikslais (15 proc.), Tarybai – (pirminės paraiškos) viešojo intereso apsauga tarptautinių santykių atžvilgiu (22,7 proc.), visuomenės saugumas (5,6 proc.) ir gynybos bei kariniai reikalai (3,5 proc.), Komisijai – (pirminės paraiškos) patikrų (27,6 proc.) ir komercinių interesų (13,99 proc.) apsauga. ,
M. kadangi Teismas byloje Toland prieš Parlamentą
2011 m. birželio 7 d. sprendimas byloje T-471/08 Toland prieš Parlamentą , dar nepaskelbtas Rinkinyje. anuliavo Europos Parlamento sprendimą neleisti susipažinti su 2008 m. sausio 9 d. Vidaus audito tarnybos ataskaita pavadinimu „Parlamento narių padėjėjų išmokų auditas“,
N. kadangi, kalbant apie slapto pobūdžio dokumentus, 2009 m. Komisija ir Parlamentas į savo registrus tokių dokumentų neįtraukė, o Taryba įtraukė 157 slapto pobūdžio dokumentus, įslaptintus kaip „CONFIDENTIEL UE“ arba „SECRET UE“, iš 445 taip įslaptintų dokumentų,
O. kadangi tarptautiniai susitarimai turi tokį patį teisinį poveikį ES teisės sistemoje kaip ES vidaus teisės aktai, kadangi visuomenė turėtų būti informuojama apie tarptautinius susitarimus ir turėti galimybę susipažinti su susijusiais dokumentais,
P. kadangi remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 institucijos įpareigotos apsvarstyti galimybę iš dalies susipažinti su dokumentu, jeigu tik tam tikroms jo dalims taikoma išimtis; kadangi galimybė iš dalies susipažinti su dokumentais dažnai yra nepagrįstai ribojama ir taikoma tik pavadinimui arba įžanginėms dalims, o galimybė susipažinti su esminėmis dokumento dalimis nėra suteikiama,
Q. kadangi Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje nustatyta „kiekvieno asmens teisė susipažinti su savo byla, laikantis teisėto konfidencialumo ir profesinio bei verslo slaptumo“; ir kadangi įgyvendinant šią teisę išlieka rimtų spragų, dėl kurių atsiranda poreikis taikyti taisykles dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, kad asmuo galėtų susipažinti su savo paties byla,
R. kadangi SESV 15 straipsnyje nustatyta aiški pareiga, kurią vykdydamos visos Europos Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai „veikia kiek įmanoma gerbdami atvirumo principą“; kadangi šis įpareigojimas taikomas ir komitetams, kurie padeda Komisijai vykdyti jos pareigas; kadangi šio įpareigojimo nesilaikoma Komisijos standartinėse komitetų darbo tvarkos taisyklėse, kuriose nustatyta, kad visos komitetų diskusijos ir dokumentai, susiję su vadinamąja „komitologijos“ procedūra, turi būti konfidencialūs;
Galimybė susipažinti su dokumentais kaip pagrindinė teisė
1. primena, kad skaidrumas yra bendra taisyklė, o su Lisabonos sutartimi (ES pagrindinių teisių chartijai įgijus teisinę galią) jis tapo teisiškai privaloma pagrindine piliečių teise, todėl visi sprendimai neleisti susipažinti su dokumentais turi būti grindžiami aiškiai ir griežtai apibrėžtomis išimtimis, kurios būtų atitinkamai paaiškintos ir pagrįstos logiškais argumentais, kad piliečiai suprastų neigiamą atsakymą ir veiksmingai išnaudotų jiems prieinamas teisių gynimo priemones;
2. mano, kad ES turėtų pirmoji rodyti valstybėms narėms bei trečiosioms šalims institucijų skaidrumo ir šiuolaikinės demokratijos pavyzdį;
3. primena, kad skaidrumas – geriausias būdas užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui, interesų konfliktams ir netinkamam valdymui;
4. ragina ES institucijas, įstaigas, organus ir agentūras, įskaitant naujai sukurtą Europos išorės veiksmų tarnybą, nedelsiant visiškai pritaikyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, kaip to reikalaujama Sutartyse, ir skelbti tuo atžvilgiu Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsnyje reikalaujamą metinę ataskaitą;
5. pažymi, kad Teisingumo Teismo, Europos ombudsmeno ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDPS), kurie dažniausiai pareiškia savo poziciją atskirais atvejais, kišimasis negali pakeisti teisėkūros veiklos teisinio tikrumo ir lygybės prieš įstatymus atžvilgiu; apgailestauja, kad net Teisingumo Teismui nustačius aiškų principą, pvz., dėl teisės aktų skaidrumo M. Turco byloje, jo vis tiek nesilaikoma; todėl dar kartą ragina institucijas laikytis M. Turco byloje priimto sprendimo dėl Teisės tarnybos nuomonių, parengtų remiantis teisėkūros procedūra; dar kartą patvirtina, kad teisės aktų leidėjas turi spręsti ir įveikti problemas, kurios apibrėžtos Teisingumo Teismo jurisprudencijoje, ir įgyvendinti teisę visapusiškai ir išsamiau susipažinti su dokumentais, atsižvelgiant į naujus Sutarties pakeitimus, kuriuose aiškiai įtvirtinta pagrindinė teisė susipažinti su dokumentais;
6. mano, kad yra būtina peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, kad būtų paaiškintos tam tikros jo nuostatos, susiaurintos išimtys ir užtikrinta, kad šios išimtys nepakenktų Sutartyse ir Chartijoje pažadėtam skaidrumui; mano, kad keičiant šį Reglamentą reikėtų stiprinti teisę susipažinti su dokumentais ir jokiu būdu nemažinti galiojančių šios teisės apsaugos standartų bei atsižvelgti į Teisingumo Teismo praktiką; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad persvarstytas Reglamentas turėtų būti paprastas ir prieinamas piliečiams, kad jie galėtų veiksmingiau naudotis savo teise;
7. mano, kad 2008 m. Komisijos pateiktu pasiūlymu iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 nepadidinamas Europos Sąjungos skaidrumas iki tokio lygio, kurio reikalaujama Lisabonos Sutartyje, veikiau priešingai – daugeliu Komisijos pasiūlytų pakeitimų iš esmės mažinamas esamas skaidrumo lygis; ypač mano, kad Komisijos siūlomu 3 straipsnio pakeitimu, kuriame iš esmės apribojama „dokumento“ apibrėžtis, palyginti su status quo, prieštaraujama Lisabonos Sutarčiai; ragina Komisiją pateikti peržiūrėtą Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 peržiūros pasiūlymą, kuriame būtų visiškai atsižvelgta į didesnį Lisabonos sutartyje įtvirtintą, Teisingumo Teismo praktikoje nustatytą ir ankstesnėje Parlamento veikloje išreikštą skaidrumo reikalavimą;
8. primena, kad Teisingumo Teismas byloje Švedija prieš Komisiją (byla C-64/05 P)
2007 m. gruodžio 18 d. sprendimas byloje C-64/05 Švedija prieš Komisiją (2007), Rink. p. I-11389. išaiškino, kad valstybės narės neturi absoliučios veto teisės dėl jose sukuriamų dokumentų, bet turi tik galimybę į konsultavimosi procedūrą, kurios tikslas –nustatyti, ar taikytinos
Švedija prieš Komisiją , 76 punktas. teisės susipažinti su dokumentais išimtys, nurodytos Reglamente (EB) Nr. 1049/2001; mano, kad teisės aktuose reikia daugiau aiškumo, kad būtų užtikrintas tinkamas šios Teismo praktikos taikymas, kad būtų išvengta vis dar egzistuojančio atidėliojimo ir ginčų, kaip paaiškėjo iš IFAW bylos
2011 m. sausio 13 d. sprendimas byloje T-362/08 IFAW prieš Komisiją , dar nepaskelbtas Rinkinyje. ;
9. primena, kad Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 9 straipsnis dėl slapto pobūdžio dokumentų yra kompromisinis ir jau neatspindi naujų konstitucinių ir teisinių įsipareigojimų, prisiimtų įsigaliojus Lisabonos sutarčiai;
10. pabrėžia, kad dokumentų įslaptinimas turi tiesioginės įtakos piliečių teisei susipažinti su dokumentais; primena, kad dabartinė įslaptinimo sistema veikia tik tarpinstitucinių susitarimų pagrindu pernelyg daug dėmesio skiriant įslaptinimui; ragina parengti bendrų įslaptinimo taisyklių reglamentą;
11. ragina, ypač Tarybą, užtikrinti Parlamentui visas galimybes susipažinti su įslaptintais dokumentais, susijusiais su tarptautiniais susitarimais, kaip nustatyta SESV 218 straipsnyje, taip pat su įslaptintais dokumentais, susijusiais su ES vertinimo procedūromis, kad būtų išvengta tarpinstitucinių problemų su jais susidūrus, pvz., dėl ES prisijungimo prie EŽTK, Šengeno vertinimo Bulgarijos ir Rumunijos atžvilgiu, dėl kovos su klastojimu prekybos susitarimo (angl. ACTA) arba ES ir Kinijos dialogo žmogaus teisių klausimu;
12. pabrėžia tinkamų įslaptinimo taisyklių svarbą sąžiningam tarpinstituciniam bendradarbiavimui; palankiai tuo atžvilgiu vertina tarpinstitucinius susitarimus dėl įslaptinimo ir galimybės susipažinti su dokumentais, nors jie ir negali atstoti tinkamos teisės aktų bazės; ragina šiuo atžvilgiu Tarybą ir Europos išorės veiksmų tarnybą vadovautis nauju Parlamento ir Komisijos tarpinstituciniu susitarimu dėl geresnės teisėkūros ir skubiai parengti panašų susitarimą su Parlamentu;
13. ragina ES institucijas kurti skaidresnes informacijos laisvės taisykles, kuriose būtų pakankamai atsižvelgiama į šio pranešimo pasiūlymus, naujausią Teismo praktiką ir naujas Sutartis;
14. primena, kad Teisingumo Teismo sprendime sujungtose bylose Švedija ir M. Turco prieš Tarybą pabrėžiama skaidrumo prievolė teisėkūros procedūroje, nes „skaidrumas šiuo atžvilgiu leidžia sustiprinti demokratiją, leisdamas piliečiams kontroliuoti visą informaciją, kuri sudarė teisės akto pagrindą“
Turco , 46 punktas. ; todėl pabrėžia, kad bet kokios su teisėkūros procedūra susijusios išimtys, įskaitant teisinius patarimus, turėtų būti aiškiai apribotos ir vadinamasis „laikas apmastymui“ tiksliai apibrėžtas
Turco , 67 punktas. ;
15. pabrėžia, kad, nepaisant šio principo aiškumo, jis vis dar netaikomas praktiškai, kaip paaiškėjo iš neseno sprendimo byloje Access Info Europe
Savo sprendime dėl Access Info (T-233/09) Bendrasis Teismas dar kartą patvirtino (69 punktas): „kad piliečiai galėtų įgyvendinti demokratines teises, turi būti sudaryta galimybė išsamiai sekti teisės aktų leidybos procese dalyvaujančių institucijų sprendimų priėmimo procesą ir susipažinti su visa svarbia informacija.“ dėl Tarybos atsisakymo atskleisti valstybių narių pozicijas dėl pasiūlytos naujos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 redakcijos ir byloje ClientEarth prieš Tarybą
Byla T-452/10 ClientEarth prieš Tarybą . , dėl kurios dar nepriimtas Bendrojo Teismo sprendimas, dėl teisinės nuomonės dėl naujos Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 redakcijos; pažymi, kad viešas valstybių narių pozicijų atskleidimas per derybas dėl Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 ir daugelio vėliau patvirtintų priemonių niekaip nepakenkė Tarybos sprendimų priėmimo galiai, nes šios informacijos atskleidimas nesutrukdė sėkmingai užbaigti atitinkamas teisėkūros procedūras;
16. ragina Tarybą persvarstyti savo taisykles ir plačiau taikyti skaidrumo principą darbo grupių ir Tarybos vidaus institucijų veiklai, susijusiai su teisėkūros procedūromis, pateikiant bent jau darbo grafikus, darbotvarkes, diskusijų protokolus, išnagrinėtus dokumentus, pakeitimus, patvirtintus dokumentus ir sprendimus, valstybių narių delegacijų tapatybes ir narių sąrašus, nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 1 dalyje išvardytų išimčių, susijusių su tokių sąrašų paskelbimu; ragina Tarybą tokių institucijų sprendimus skelbti viešai; be to, prieštarauja, kad tuo tikslu būtų naudojami „ribotos prieigos“ dokumentai (terminas ne iš Reglamento (EB) Nr. 1049/2001), prieštarauja ir neregistruotų dokumentų, pvz., darbinių dokumentų, praktikai;
17. mano, kad siekiant padaryti teisėkūros procesą labiau atskaitingą, suprantamą ir prieinamą visuomenei, Parlamento komitetai turėtų visais atvejais atlikti bent orientacinį balsavimą prieš pradedant trišalį dialogą su Taryba; Taryba, savo ruožtu, turėtų priimti „bendrą požiūrį“ arba patvirtinti derybines pozicijas, dėl kurių susitarta Nuolatinių atstovų komitete (COREPER), prieš pradedant trišalį dialogą su Parlamentu, ir visi tokie Parlamento ir Tarybos dokumentai turi būti nedelsiant paskelbti viešai;
18. ragina Komisiją viešai skelbti darbotvarkes, protokolus ir interesų deklaracijas, susijusias su ekspertų grupėmis, ir komitologijos procedūroje dalyvaujančių komitetų narių vardus, procedūras ir balsavimo rezultatus, taip pat visus tokių grupių ir komitetų svarstomus dokumentus, įskaitant deleguotųjų aktų projektus ir įgyvendinimo aktų projektus; ragina Parlamentą patvirtinti skaidresnes ir atviresnes procedūras, įskaitant vidaus procedūras, taikomas nagrinėjant šiuos dokumentus;
19. primena, kad Sutartyse reikalaujamas skaidrumas turi būti užtikrintas ne tik teisėkūros procedūrose, bet ir su teisėkūra nesusijusiame ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų darbe; pabrėžia, kad Reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 yra vienintelis tinkamas teisinis pagrindas vertinant teisę susipažinti su dokumentais ir kad kiti teisės aktai, pvz., institucijų, agentūrų ir įstaigų vidaus arba įsteigimo reglamentai, negali tapti papildomu pagrindu neleisti susipažinti su dokumentais;
20. apgailestauja, kad neseniai vykusios ES institucijų derybos dėl deleguotųjų aktų „bendro supratimo“ bei Komisijos ir Parlamento derybos dėl naujo bendrojo susitarimo nebuvo visiškai skaidrios; įsipareigoja užtikrinti, kad Europos Parlamento derybos su Taryba ir Komisija dėl vykdomų ar būsimų tarpinstitucinių ar panašių susitarimų būtų visiškai skaidrios;
21. dar kartą giria Europos ombudsmeno darbą siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą Europos Sąjungoje, nes, kaip minima jo 2009 m. ataskaitoje, maždaug trečdalis visų jo tyrimų yra susiję su skaidrumo stoka, ir pažymi jo vaidmenį darant įtaką, pvz., keičiant Europos vaistų vertinimo agentūros skaidrumo politiką, susijusią su pranešimais apie neigiamą reakciją
Skundas 2493/2008/(BB)TS. ir klinikinių tyrimų ataskaitomis
Skundas 2560/2007/BEH. ; pabrėžia, kad apskritai ES subjektų sukurti duomenys turėtų būti prieinami visuomenei;
22. primena, kad Teisingumo Teismas kai kuriuose iš savo nesenų sprendimų, pvz., minėtose API ir TGI bylose, nustatė, kad egzistuoja „bendroji prezumpcija“, ir taip tam tikrais atvejais išlaisvino Komisiją nuo pareigos atskirai analizuoti prašomus dokumentus; pabrėžia, kad tai iš principo prieštarauja pagrindiniams Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 principams; primena, kad Teisingumo Teismo praktikoje taip pat pabrėžiamas poreikis peržiūrėti tiesiogiai susijusių šalių galimybių susipažinti su dokumentais taisykles, jų pačių bylų, kurias turi institucijos, atžvilgiu;
23. pabrėžia, kad, nors ES sutarties 15 straipsnis taikomas konkrečiai tik Teismo administraciniams dokumentams, Teisingumo Teismas, kaip ir kitos ES institucijos, įstaigos, organai ir agentūros, turi atlikti savo darbą „kuo atviriau“ pagal ES sutarties 1 straipsnį; taigi ragina Teismą ieškoti būdų didinti savo teisminės veiklos skaidrumą, nes „ne tik reikia užtikrinti teisingumą, bet ir būtina, kad tai būtų matoma“
R v Sussex Justices, Ex parte McCarthy ([1924] 1 KB 256, [1923] All ER 233)). , ir visiškai laikytis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 vykdant savo administracinį darbą;
24. pakartoja atsekamumo principo svarbą siekiant užtikrinti, kad piliečiai žinotų, kaip skiriami ir leidžiami viešieji pinigai ir kokie jų panaudojimo rezultatai, ir ragina ES institucijas taikyti šį principą visais lygmenimis vadovaujant institucijai, taip pat įgyvendinant jos politiką ir naudojant lėšas, skirtas šiai politikai įgyvendinti;
Išimtys
„Laikas apmąstymui“
25. primena, kad naujose Sutartyse nebėra konkrečiai nurodoma Tarybos pareiga nustatyti atvejus, kuriais ji elgiasi kaip teisėkūros institucija, ir poreikis išsaugoti jos sprendimų priėmimo proceso veiksmingumą (buvusios EB sutarties 207 straipsnio 3 dalis), vadinamąjį „laiką apmąstymui“, ir kad dabartinis šios sąvokos „išlikimas“ yra pagrįstas tik Reglamento (EB) 1049/2001 4 straipsnio 3 dalimi, kiek tai susiję su teisėkūros procedūromis;
26. remdamasis geriausiais tarptautiniais standartais, sukurtais pagrindinių nevyriausybinių organizacijų
19 straipsnis „Visuomenės teisė žinoti: informacijos laisvę reglamentuojančių teisės aktų principai“, Londonas, 1999 m.; „Transparency International“, „Teisės į informaciją kaip kovos su korupcija priemonės naudojimas“, Berlynas, 2006 m. , pabrėžia, kad būtina naudoti griežtą trijų dalių testą siekiant pagrįsti atsisakymą atskleisti dokumentus: 1) dokumente esanti informacija turi būti susijusi su teisėtu tikslu, paminėtu teisės akte; 2) dokumento atskleidimas turi kelti didelę grėsmę, kad bus pakenkta šiam tikslui; 3) žala tikslui turi būti didesnė už viešąjį interesą susipažinti su dokumente esančia informacija;
27. primena, kad Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 nustatytas aiškus įpareigojimas institucijoms suteikti galimybę susipažinti su visomis dokumento dalimis, kurioms netaikomos jokios išimtys; pažymi, kad galimybė iš dalies susipažinti su dokumentais dažnai nepagrįstai ribojama, ir pabrėžia, kad reikėtų apsvarstyti ir galimybę leisti susipažinti su tomis esminėmis dokumento dalimis, kurios svarbios prašytojui;
28. pažymi, kad dabartinio Reglamento (EB) Nr. 1049/2009 4 straipsnio 3 dalyje siekiama apriboti vadinamąjį „laiką apmąstymui“ tais atvejais, kai neleidžiama susipažinti su dokumentais, taikant būtiną sąlygą, kad dokumento atskleidimas ne tik pakenktų sprendimų priėmimo procesui, bet padarytų didelę žalą, ir bet kuriuo atveju leidžiant nepaisyti „laiko apmąstymui“ apribojimų, jeigu „atskleidimo reikalautų viršesnis viešasis interesas“; tačiau pabrėžia, kad, nepaisant pirmiau išdėstytų nuostatų, Reglamento (EB) Nr. 1049/2009 4 straipsnio 3 dalyje pateiktoje apibrėžtyje aiškiai nenusakoma, kuriomis sąlygomis jis taikomas, ir neatsižvelgiama į Teisingumo Teismo praktiką; pabrėžia, kad reikalinga tinkama apibrėžtis, kuri atitiktų teisinio tikrumo sąvoką ją susiaurinant;
29. pabrėžia, kad trišaliai dialogai ir taikinimo procedūros (smulkiai išvardytos SESV 294 straipsnyje) yra svarbi teisėkūros procedūros dalis, o ne atskiras „laikas apmąstymui“; ypač mano, kad vykdant dabartines procedūras, susijusias su trišaliu dialogu prieš galimą susitarimą per pirmąjį svarstymą, neužtikrinamas patenkinamas teisėkūros skaidrumo lygis ir galimybė susipažinti su dokumentais nei viduje, t. y. Parlamento veikloje, nei išorėje, t. y. piliečių ir viešosios nuomonės atžvilgiu; todėl prašo, kad tokioje sistemoje sukuriami dokumentai, pvz., darbotvarkės, rezultatų santraukos ir „keturių pozicijų“ dokumentai, kurie rengiami siekiant sudaryti palankesnes sąlygas deryboms, nebūtų vertinami iš esmės skirtingai nuo kitų teisėkūros dokumentų ir kad jie būtų skelbiami viešai vykstant trišaliams dialogams prieš galimą susitarimą per pirmąjį svarstymą; taigi nurodo savo kompetentingiems organams standartizuoti šią procedūrą ir ragina kitas institucijas imtis tokių pat veiksmų;
Duomenų apsauga ir skaidrumas
30. pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp skaidrumo ir duomenų apsaugos
2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1). , kaip aiškiai nustatyta Tesimo praktikoje Bavarian Lager atveju, ir pabrėžia, kad nereikėtų piktnaudžiauti duomenų apsauga, ypač siekiant nuslėpti interesų konfliktus ir nederamą įtaką ES administravimo ir sprendimų priėmimo srityse; pažymi, kad Teisingumo Teismo sprendimas byloje Bavarian Lager yra pagrįstas dabartine Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 formuluote ir jis neužkerta kelio formuluotės keitimui, kuris yra būtinas ir neatidėliotinas, visų pirma, atsižvelgiant į tai, kad teisė susipažinti su dokumentais aiškiai įtvirtinta Sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje;
31. palankiai vertina Europos duomenų priežiūros pareigūno (EDPS) ir Europos ombudsmeno pasiektą bendrą sutarimą dėl tinkamos duomenų apsaugos ir skaidrumo pusiausvyros, ypač dėl iniciatyvaus požiūrio, kuris reiškia, kad „institucijos įvertina ir vėliau paaiškina duomenų subjektams (anksčiau arba bent tuo metu, kai renka jų duomenis), kokia apimtimi šių duomenų apdorojimas reiškia ar gali reikšti jų viešą atskleidimą“
EDPS, 2011 m. kovo 24 d. „Visuomenės galimybė susipažinti su dokumentais, kuriuose yra asmeninių duomenų, po sprendimo Bavarian Lager byloje“ (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/11-03-24_Bavarian_Lager_EN.pdf) ir 2005 m. „Visuomenės galimybė susipažinti su dokumentais ir duomenų apsauga“ (http://www.edps.europa.eu:80/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/EDPS/Publications/Papers/BackgroundP/05-07_BP_accesstodocuments_EN.pdf). ;
Orhuso konvencija
32. pažymi kelis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 ir Orhuso konvencijos, taikomos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1367/2006, skirtumus, pvz., tai, kad Orhuso konvencijoje nėra „absoliutaus“ pagrindo atsisakyti atskleisti informaciją, ir išimtis, pagrįstas Europos Sąjungos ar valstybės narės karinių reikalų, finansų, pinigų ar ekonominės politikos apsauga, teisinės konsultacijos ar patikrų, tyrimų ir audito apsauga, ir komercinio intereso apribojimo išimtį atvejams, kur toks konfidencialumas yra saugomas įstatymais, kad būtų apgintas teisėtas ekonominis interesas;
33. ragina ES institucijas, įstaigas, organus ir agentūras taikyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 laikantis Orhuso konvencijos nuostatų; taigi ragina Komisiją paviešinti atitikties patikrinimo tyrimus dėl ES aplinkosaugos direktyvų
Žr. nagrinėjamą bylą ClientEarth prieš Komisiją , T-111/11. perkėlimo ir mokslinių tyrimų, pvz., dėl biodegalų poveikio
Žr. nagrinėjamas bylas T-120/10 ClientEarth ir kiti prieš Komisiją ir T-449/10 ClientEarth ir kiti prieš Komisiją . , ir ragina Europos cheminių medžiagų agentūrą visapusiškai taikyti 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH)
OL L 396, 2006 12 30, p. 1. 119 straipsnį dėl galimybės visuomenei susipažinti su informacija elektroninėmis priemonėmis, priimti tik tuos konfidencialumo prašymus, kurie yra aiškiai pagrįsti vadovaujantis REACH 119 straipsnio 2 dalimi, ir griežtai aiškinti informaciją, kuri paprastai laikoma kenkiančia komercinių interesų apsaugai pagal REACH 118 straipsnio 2 dalį, nedarant žalos savo įsipareigojimui pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 konkrečiais atvejais derinti konfidencialumo suteikimą su galimu itin svarbiu viešuoju interesu;
34. pabrėžia, kad peržiūrint Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 būtina visiškai laikytis Orhuso konvencijos ir bet kokios jo išimtys turi visiškai atitikti Konvenciją;
Tarptautiniai santykiai
35. pabrėžia, kad su tarptautiniais susitarimais susiję dokumentai, įskaitant dokumentus, priimtus bet kurių institucijų, kurių užduotis – įgyvendinti ar stebėti tokių susitarimų taikymą, ar pateiktus toms institucijoms, turėtų būti skelbiami visuomenei, nes su jais nėra kategoriškai uždrausta susipažinti visuomenei, ir kad galimybė susipažinti su jais turėtų būti nesuteikiama tik, jei tai gali pakenkti tarptautiniams santykiams, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 4 dalį dėl konsultacijų su trečiąja šalimi; pabrėžia, kad, kadangi tarptautiniai susitarimai turi privalomą poveikį, taikant tokią išimtį turi būti taikomas visuomenės interesų testas; pažymi, kad ES piliečių išrinktas Parlamentas turi Sutartyse jam suteiktą institucinį vaidmenį atstovaujant viešajam interesui; reiškia savo tvirtą pasiryžimą užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi naujų Lisabonos sutartimi (SESV 218 straipsnis) Parlamentui priskirtų prerogatyvų tarptautinių susitarimų srityje ir kad šios prerogatyvos negalėtų būti panaikintos jokiais dvišaliais susitarimais su trečiosiomis šalimis;
Gera valdysena
36. pabrėžia, kad skaidrumas yra glaudžiai susijęs su gero administravimo teise, kaip nurodyta SESV 298 straipsnyje ir 41 Pagrindinių teisių chartijos straipsnyje; pabrėžia, kad administraciniu skaidrumu užtikrinamas demokratinis ES administracinių užduočių valdymas, pilietinės visuomenės dalyvavimas ir tinkamo valdymo skatinimas (SESV 15 straipsnis);
37. pabrėžia, kad dabar ES institucijoms, įstaigoms, organams ir agentūroms trūksta nuoseklios administracinės teisės, pvz., nėra taisyklių dėl administracinių sprendimų, dėl kurių galima teikti apeliacijas
Byloje (T-233/09) Access Info paaiškėjo praktika, kai neregistruotu, įprastu paštu buvo siunčiami patvirtinamieji sprendimai, nors siekiant tolesnių teisinių (teismo) teisių gynimo priemonių yra būtinas gavimo datos įrodymas, kad būtų galima įvertinti, kaip laikomasi terminų. žr. 20–29 punktus. , teikimo arba aiškios „administracinių užduočių“ sąvokos, kuri yra minima SESV 15 straipsnio 3 dalyje; todėl ragina ES institucijas skubiai apibrėžti bendrą ES administracinę teisę pagal SESV 298 straipsnį ir pateikti bendrą ir horizontaliai taikomą „administracinės užduoties“ apibrėžtį, ypač Europos Centriniam Bankui, Europos investicijų bankui ir Teisingumo Teismui; prašo Komisiją remiantis SESV 225 straipsniu šiuo klausimu pateikti teisėkūros pasiūlymą, kuriame, inter alia , turėtų būti sprendžiamas skaidrumo ir atskaitingumo skundų pateikėjams, Parlamentui ir piliečiams Komisijai vykdant pažeidimo tyrimo procedūras klausimas;
38. pabrėžia, kad Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 išdėstyti griežti prašymų susipažinti su dokumentais tvarkymo terminai
Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 7 ir 8 straipsniai. ; labai susirūpinęs pabrėžia, kad Komisija nesilaikė terminų, net Europos ombudsmeno rekomendacijos ir griežtų veiksmų atžvilgiu, pvz., byloje 676/2008/RT (vadinamoji Porsche byla); apgailestauja, kad ši praktika nepasikeitė nuo paskutinio 2009 m. Parlamento pranešimo, kaip tai matyti iš dviejų šiuo metu nagrinėjamų teismo bylų ClientEarth ir kiti (bylos T-120/10 ir T-449/10);
39. pažymi, kad keliais atvejais ilgas atidėliojimas lėmė teisminius procesus Teisingumo Teisme remiantis tuo, kad po pavėluoto Komisijos atsakymo negautas atsakymas, dėl kurio teismo byla tapo nebegaliojanti ir asmuo turėjo iš naujo pradėti visą teismo procesą
Pvz., žr. Ryanair Ltd. prieš Komisiją (sujungtos bylos nuo T-494/08 iki T-500/08 ir T-509/08) ir Stichting Corporate Europe Observatory prieš Komisiją (byla T-395/10). ; ragina Komisiją visiškai laikytis Reglamente (EB) Nr. 1049/2001 nustatytų terminų; siūlo tais atvejais, kai nesilaikoma terminų, taikyti tam tikras priemones, pvz., įpareigojimą skelbti dokumentus;
40. ragina, kad metiniuose pranešimuose, kurie rengiami ir skelbiami vadovaujantis Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 17 straipsniu, būtų apskaičiuota vidutinė prašymų svarstymo trukmė, kaip tai numatyta 2009 m. Tarybos pranešime dėl teisės susipažinti su dokumentais;
41. primena, kad gera valdysena susieja „galimybę susipažinti su dokumentais“ su „galimybe susipažinti su informacija“; ragina pakeisti dabartinius teisės aktus taikant Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 6 straipsnio 2 ir 4 dalis dėl prašymų paaiškinimo ir pagalbos piliečiams tokiais informacijos prašymo atvejais, kai egzistuoja su tokiu prašymu susiję dokumentai;
42. primena, kad skaidrumas nėra tik pasyvaus ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų reagavimo klausimas, bet, kaip ne kartą pažymėjo Europos ombudsmenas, jį užtikrinant reikalingas ir iniciatyvus požiūris; ragina ES institucijas savo interneto svetainėse skelbti kuo daugiau kategorijų dokumentų (įskaitant biudžetus ir viešųjų pirkimų sutarčių, sudarytų per paskutinius trejus metus, sąrašus); pabrėžia, kad taikant iniciatyvų požiūrį galima išvengti nereikalingo bylinėjimosi, kuriam švaistomi mokesčių mokėtojų pinigai, ir neeikvoti laiko, dėl kurio atsiranda nereikalingi atidėliojimai, išlaidos ir našta tiems, kas prašo leidimo susipažinti su dokumentais;
43. ragina Komisiją užtikrinti Europos fondų administravimo skaidrumą skelbiant tų pačių kategorijų informaciją, susijusią su visais šių fondų gavėjais, vienoje interneto svetainėje, viena iš ES darbo kalbų;
44. mano, kad kiekviename generaliniame direktorate ar atitinkamuose institucijų padaliniuose reikėtų įsteigti informacijos prieigos centrus ir tinkamai mokyti tarnautojus, kad būtų sukurta geriausia įmanoma iniciatyvi politika, prašymai būtų vertinami veiksmingiausiu būdu ir būtų užtikrintas visiškas visų terminų, nustatytų Reglamente (EB) Nr.1049/2001, laikymasis;
45. pakartoja, kad Parlamentas turėtų būti pirmasis, demonstruojantis iniciatyvų požiūrį į viešumą, skaidrumą, atvirumą ir galimybę susipažinti su dokumentais; todėl pažymi, kokia sėkminga buvo ne tik plenarinių posėdžių, bet ir kitų posėdžių ir komitetų susitikimų internetinė transliacija, ir mano, kad tai turėtų tapti taisykle ir kad Teisėkūros observatorijos veiklos sritį reikėtų plėsti, kad ji apimtų visas ES oficialias kalbas ir tokią informaciją tiek komitetų, tiek plenarinių posėdžių lygmeniu, kaip pakeitimai, kitų komitetų nuomonės, teisės tarnybų nuomonės, balsavimo sąrašai, vardiniai balsavimai, dalyvaujantys ir balsuojantys EP nariai, tarpinstituciniai laiškai, šešėlinių pranešėjų vardai ir pavardės, „paieškos pagal žodį“ funkcija, daugiakalbė paieška, galutiniai dokumentų pateikimo terminai, sklaidos kanalai, teisėkūros procedūros paaiškinimas, nuorodos į internetines diskusijų transliacijas ir kt., siekiant užtikrinti piliečiams visą informacijos ciklą teikiant galimybę susipažinti su dokumentais ir daugiakalbėmis piliečiams skirtomis teisėkūros pasiūlymų santraukomis bei galiojančių ES teisės aktų santraukomis (SCADPLUS), kuriuos galima būtų rasti naudojantis minėtosiomis paieškos ir naršymo priemonėmis;
46. primena, jog svarbu apsaugoti EP narių pareigų nepriklausomumą; mano, kad toks pat skaidrumas turi būti taikomas ir Parlamento oficialiųjų institucijų (pvz., Pirmininkų sueigos, Biuro
Pavyzdžiui, Parlamento darbo tvarkos taisyklėse nuo 2009 m. ( P6_TA(2009)0359 ) nebėra EP dokumentų, kurie yra tiesiogiai prienami visuomenei, sąrašo, bet dabar suteikiama prerogatyva Biurui nustatyti tokį sąrašą (Taisyklių 104 straipsnio 3 dalis). ir kvestorių) darbui, ir Parlamento narių veiklai, pvz., dalyvavimui Parlamento darbe ir atvykimui į posėdį, laikantis sąlygų, kurių pareikalavo Europos Parlamentas savo 2009 m. sausio 14 d. rezoliucijoje; mano, kad EP narių išmokų klausimas turėtų būti sprendžiamas skaidriai ir visiškai laikantis asmens duomenų apsaugos taisyklių;
47. mano, kad skaidrumas ES lygmeniu turėtų atsispindėti valstybių narių veiksmuose perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę, visų pirma, taikant atitikties lenteles vadovaujantis, inter alia , geriausia e. Parlamento ir e. valdžios patirtimi;
48. pabrėžia, kad valstybių narių valdžios institucijos paprastai neįgyvendina piliečių teisės į informaciją, todėl ragina Komisiją – atsižvelgiant į geros valdysenos principą – išnagrinėti valstybių narių nuostatas dėl galimybės susipažinti su dokumentais ir paskatinti jas parengti kuo skaidresnes taisykles, kuriomis būtų skatinama piliečių galimybė susipažinti su dokumentais;
49. pažymi, kad šiek tiek pagerėjo Tarybos registrai, bet atkreipia dėmesį į vis dar per mažai koordinuojamus skirtingų institucijų veiksmus ir silpną sąveiką, nes jos neturi bendro registrų informacijos modelio, kuris leistų piliečiams rasti reikiamus dokumentus ir juose esančią informaciją „vienoje vietoje“ ir naudoti bendrą ieškyklę, integraliai susietą, visų pirma, su Teisėkūros observatorija, kurioje būtų sugrupuoti vienai teisėkūros procedūrai priklausantys dokumentai;
50. ragina Tarybą ir Komisiją derėtis su Parlamentu siekiant iš dalies pakeisti bendrą deklaraciją dėl bendro sprendimo procedūros ir Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros; tuo tarpu įsipareigoja iš dalies pakeisti savo darbo tvarkos taisykles, įskaitant pridedamą derybų dėl bendro sprendimo elgesio kodeksą, kad šie principai taptų visiškai privalomi;
51. mano, kad Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 15 straipsnio 2 dalimi įsteigtas Tarpinstitucinis komitetas turėtų dirbti intensyviau ir pranešti kompetentingiems komitetams apie svarstomus klausimus, Parlamento ginamas pozicijas, kitų institucijų iškeltus probleminius klausimus ir pasiektus rezultatus, jei tokių yra; todėl ragina susitikti reguliariau, bent kartą per metus, taip pat pradėti vidaus diskusijas ir svarstymus, užtikrinti jų viešumą kviečiant teikti ir svarstant pilietinės visuomenės ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno pateiktus pareiškimus; komitetas turėtų atsižvelgti į metinę „audito“ ataskaitą apie skaidrumą ir atvirumą ES, kurią turėtų parengti Europos ombudsmenas; ragina skubiai spręsti šioje rezoliucijoje paminėtas problemas;
o
o o
52. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos ombudsmenui, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui ir Europos Tarybai.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
15.6.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
47
2
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jan Philipp Albrecht, Alexander Alvaro, Mario Borghezio, Rita Borsellino, Simon Busuttil, Carlos Coelho, Rosario Crocetta, Cornelis de Jong, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Cornelia Ernst, Tanja Fajon, Kinga Gál, Kinga Göncz, Sylvie Guillaume, Ágnes Hankiss, Anna Hedh, Salvatore Iacolino, Sophia in ‘t Veld, Lívia Járóka, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Timothy Kirkhope, Juan Fernando López Aguilar, Baroness Sarah Ludford, Clemente Mastella, Véronique Mathieu, Claude Moraes, Jan Mulder, Georgios Papanikolaou, Judith Sargentini, Birgit Sippel, Csaba Sógor, Rui Tavares, Wim van de Camp, Daniël van der Stoep, Axel Voss, Renate Weber, Tatjana Ždanoka
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Michael Cashman, Anna Maria Corazza Bildt, Luis de Grandes Pascual, Ioan Enciu, Heidi Hautala, Stanimir Ilchev, Mariya Nedelcheva, Norica Nicolai, Hubert Pirker, Zuzana Roithová, Michèle Striffler, Cecilia Wikström
