P6_TA(2008)0294
Elektros energijos vidaus rinka ***I
A6-0191/2008
2008 m. birželio 18 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ( COM(2007)0528 – C6-0316/2007 – 2007/0195(COD) )
(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2007)0528 ),
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį, 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą ( C6-0316/2007 ),
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones ( A6-0191/2008 ),
1.
pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2.
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;
3.
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
P6_TC1-COD(2007)0195
Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. birželio 18 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/.../EB, iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą║,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę
OL C 211, 2008 8 19, p. 23.
,
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę
OL C 172, 2008 7 5, p. 55.
,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos
2008 m. birželio 18 d. Europos Parlamento pozicija.
,
kadangi: (1)
Nuo 1999 m. Bendrijoje pradėjus palaipsniui kurti elektros energijos vidaus rinką buvo siekiama visiems ║ vartotojams
Europos Sąjungoje
– piliečiams ar verslininkams – suteikti tikrą pasirinktį, sukurti naujas verslo galimybes, skatinti tarpvalstybinę prekybą, kad padidėtų veiksmingumas, nusistovėtų konkurencingos kainos, įsigalėtų aukštesnio lygio paslaugų standartai ir kad būtų prisidedama užtikrinant tiekimo saugumą bei tausojančią plėtrą.
(2)
2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ║ OL L 176, 2003 7 15, p. 37. ║
gerokai paskatino elektros energijos vidaus rinkos kūrimą.
(3)
Tačiau Bendrija šiuo metu negali užtikrinti
visoms valstybių narių bendrovėms
teisės elektros energiją bet kurioje valstybėje narėje parduoti vienodomis sąlygomis, be diskriminacijos arba užtikrinti galimybės išvengti nepalankių aplinkybių. Visų pirma kol kas valstybėse narėse nėra užtikrinama nediskriminacinė prieiga prie energetikos tinklų ir jose nėra sukurta teisės aktais vykdoma vienodai veiksmingo lygio priežiūra.
(4)
Elektros energijos tiekimo saugumas yra itin svarbus Europos visuomenės vystymuisi, tvarios klimato kaitos politikos įgyvendinimui ir konkurencingumo vidaus rinkoje skatinimui. Siekiant šių tikslų reikėtų toliau plėtoti tarpvalstybinį tinklų sujungimą taip užtikrinant visų šaltinių energijos tiekimą Europos Sąjungos vartotojams ir pramonei kuo žemesnėmis kainomis.
(5)
Tinkamai veikianti elektros energijos vidaus rinka turėtų užtikrinti tinkamas paskatas gamintojams investuoti į naują energijos gamybą ir vartotojams suteikti tinkamas priemones prisidėti prie efektyvaus energijos vartojimo; to siekiant, energijos tiekimo saugumas yra išankstinė sąlyga.
(6)
Atsižvelgiant į tai, kad atsinaujinantys energijos šaltiniai yra neišsenkantys, svarbu išplėtoti elektros energijos tinklų sujungimo pajėgumus Bendrijoje, ypatingą dėmesį skiriant Bendrijos energijos rinkoje labiausiai atskirtoms šalims ir regionams taip siekiant užtikrinti valstybėms narėms priemones tikslui iki 2020 m. naudoti 20 proc. atsinaujinančių šaltinių energijos pasiekti.
(7)
Siekiant užtikrinti esamos energijos gamybos geriausią panaudojimą žemiausiomis kainomis, vidaus rinkoje turėtų padidėti prekyba elektros energija ir jos srautais tarp valstybių. Tačiau tai neturėtų tapti priežastimi valstybėms narėms ar gamintojoms neinvestuoti į naujas ir šiuolaikines elektros energijos gamybos technologijas.
(8)
2007 m. sausio 10 d. Komisijos komunikate "Europos energetikos politika" pabrėžiama elektros energijos vidaus rinkos kūrimo užbaigimo ir vienodų galimybių visoms ES elektros
energijos įmonėms
užtikrinimo svarba.
Tos pačios datos Komisijos komunikatuose dėl dujų ir elektros energijos vidaus rinkos perspektyvų
ir
galutinėje ataskaitoje dėl dujų ir elektros energijos sektorių tyrimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 17 straipsnį
buvo įrodyta, kad šiuo metu galiojančios taisyklės ir taikomos priemonės nesudaro reikiamos sistemos, leisiančios sukurti tinkamai veikiančią vidaus rinką.
(9)
Siekdamos užtikrinti konkurenciją ir elektros energijos tiekimą žemiausiomis galimomis kainomis, tuo pat metu išvengiant didelių įmonių dominavimo rinkoje, valstybės narės ir nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų palengvinti įvairių rūšių energijos naujų tiekėjų ir naujų elektros energijos gamintojų patekimą į tarpvalstybinę rinką.
(10)
Tinklų reikiamai neatskyrus nuo elektros energijos gamybos ir jos tiekimo veiklos, diskriminacijos nepavyktų pašalinti ne tik eksploatuojant tinklą, bet ir skatinant vertikalios integracijos bendroves pakankamai investuoti į savo tinklus.
(11)
Taikant galiojančias teisinio veiklos rūšių atskyrimo ir veiklos rūšių valdymo atskyrimo taisykles perdavimo sistemos operatorių veiklos rūšių veiksmingai išskirti nepavyko. 2007 m. kovo 8–9 d. Briuselyje vykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime Komisijos buvo paprašyta parengti teisės akto pasiūlymus, kuriais elektros energijos gamybos ir tiekimo veikla būtų veiksmingai atskirta nuo tinklo eksploatavimo veiklos.
(12)
Veiksmingą veiklos rūšių atskyrimą įmanoma įgyvendinti tik pašalinus vertikalios integracijos
įmonėms
būdingą siekį diskriminuoti konkurentus nesuteikiant jiems prieigos prie tinklų ir diskriminuojant juos investicijų atžvilgiu. Be jokios abejonės, nuosavybės atskyrimas, t. y. tinklo savininko paskyrimas tinklo operatoriumi, neturinčiu jokių su elektros energijos gamyba ir jos tiekimu susijusių interesų – veiksmingiausias ir patikimiausias būdas šalinti interesų konfliktą ir užtikrinti tiekimo saugumą. Dėl šios priežasties Europos Parlamentas 2007 m. liepos 10 d. ║ rezoliucijoje dėl ║ dujų
ir elektros energijos
vidaus rinkos nurodė, kad nuosavybės atskyrimas perdavimo lygiu yra veiksmingiausias būdas ║ skatinti
nediskriminuojamas
investicijas į infrastruktūrą, naujiems rinkos dalyviams užtikrinti sąžiningą prieigą prie elektros energijos perdavimo ir paskirstymo sistemos ir rinkos skaidrumą. Dėl to valstybėms narėms turėtų būti taikomas reikalavimas užtikrinti, kad tas pats asmuo arba asmenys neturėtų teisės kontroliuoti elektros energijos gamybos arba jos tiekimo įmonės, įskaitant galimybę naudotis mažumos veto teise, kai priimami strateginės svarbos sprendimai, pvz., dėl investavimo, ir kartu valdyti kokią nors perdavimo sistemos operatoriaus ar perdavimo sistemos turto dalį arba naudotis kokiomis nors teisėmis sistemos operatoriaus ar perdavimo sistemos atžvilgiu. Priešingai, atliekant perdavimo sistemos operatoriaus priežiūrą turėtų būti užkertamas kelias operatoriui įsigyti kokią nors elektros energijos tiekimo įmonės turto dalį arba tam operatoriui minėtos įmonės atžvilgiu naudotis kokiomis nors teisėmis.
(13)
Pagal bet kurią veiklos rūšių atskyrimo sistemą turėtų būti veiksmingai pašalinamas gamintojų ir perdavimo sistemos operatorių interesų konfliktas, o nacionalinėms reguliavimo institucijoms neturėtų būti sukuriamas apsunkinantis ar sudėtingas reguliavimo režimas, kurį būtų sudėtinga ar brangu įgyvendinti.
(14)
Dėl to, kad atskiriant
nuosavybę tam tikrais atvejais įmones privaloma pertvarkyti struktūriškai, valstybėms narėms
turėtų būti
skiriama papildomo laiko
minėtoms nuostatoms taikyti
. Atsižvelgiant į vertikaliuosius saitus, siejančius elektros energijos ir ║ dujų sektorius, veiklos rūšių atskyrimo nuostatos turėtų taip pat būti taikomos ║ abiejuose sektoriuose.
(15)
Siekiant tinklo eksploatavimą visiškai atskirti nuo su elektros energijos gamyba ir jos tiekimu susijusių interesų bei neleisti, kad būtų keičiamasi kokia nors neskelbtina informacija, tam pačiam asmeniui neturėtų būti neleidžiama būti ir perdavimo sistemos operatoriaus, ir įmonės, atliekančios bet kokias elektros energijos gamybos ar jos tiekimo funkcijas, vadovų valdybos nariu. Dėl tos pačios priežasties tas pats asmuo neturėtų turėti teisės skirti perdavimo sistemos operatoriaus vadovų valdybos narių ir valdyti bet kokią elektros energijos tiekimo įmonės turto dalį. ▌
(16)
Jeigu įmonė, perdavimo sistemos savininkė, yra vertikalios integracijos įmonės dalis, valstybėms narėms turėtų būti suteikiama galimybė rinktis, t. y. taikyti nuosavybės atskyrimą arba, jeigu įmanoma taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, paskirti elektros energijos gamybos ir jos tiekimo interesų neturinčius sistemos operatorius. Galutinis nepriklausomo sistemos operatoriaus sprendimų veiksmingumas turi būti įvertintas pagal specialias papildomas taisykles. Siekiant, kad būtų atsižvelgta į visus vertikalios integracijos
įmonių
akcininkų interesus, valstybėms narėms turėtų būti suteikiama galimybė rinktis nuosavybės atskyrimą, t. y. tiesiogiai išparduodant aktyvus ar integruotosios bendrovės akcijas padalijant paskirstymo tinklų bendrovei, elektros energijos gamybos ir jos tiekimo įmonėms, jeigu būtų laikomasi nuosavybės atskyrimo reikalavimų.
(17)
Veiksmingai įgyvendinant atskyrimą turėtų būti laikomasi viešojo ir privataus sektorių nediskriminavimo principo. Siekiant, kad to principo būtų laikomasi, tam pačiam asmeniui, pavieniui ar kartu su kitais, turėtų būti užkertamas kelias turėti kokios nors įtakos skiriant perdavimo sistemos operatorių ir elektros energijos tiekimo įmonių padalinių darbuotojus, jiems balsuojant ar priimant sprendimus. Jeigu atitinkama valstybė narė gali įrodyti, kad to reikalavimo laikomasi, tada dvi atskiros viešosios įstaigos
turėtų turėti galimybę
kontroliuoti elektros energijos gamybą ir jos tiekimą bei elektros energijos perdavimo veiklą.
(18)
Tinklo
veikla visoje Bendrijoje turėtų būti visiškai atskirta nuo elektros energijos tiekimo veiklos dėl to, kad būtų įmanoma užkirsti kelią tam, jog bet kuris tinklo operatorius Bendrijoje ar susijusios jo bendrovės kokioje nors valstybėje narėje galėtų verstis bet kokia elektros energijos gamybos ar jos tiekimo veikla. Šis reikalavimas vienodai turėtų būti taikomas ir
Europos Sąjungoje
, ir
trečiojoje šalyje įsisteigusioms įmonėms
. Siekiant užtikrinti, kad
tinklo
veikla visoje Bendrijoje būtų atskirta nuo jos tiekimo veiklos, reguliavimo institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai atsisakyti sertifikuoti tuos perdavimo sistemos operatorius, kurie nesilaiko veiklos rūšių atskyrimą reguliuojančių taisyklių. Kad šios nuostatos būtų vienodai taikomos visoje Bendrijoje ir būtų laikomasi tarptautinių Bendrijos įsipareigojimų
, Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrai (toliau – Agentūrai), įsteigtai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. .../2008
OL L ...
reikėtų suteikti teisę persvarstyti reguliavimo institucijų priimtus sprendimus dėl sertifikavimo.
(19)
Energijos tiekimo saugumo užtikrinimas – esminė sudedamoji visuomenės saugumo dalis ir dėl to jo užtikrinimas glaudžiai susijęs su veiksmingu
Europos Sąjungos
elektros energijos rinkos veikimu
ir rinkos geografinės izoliacijos panaikinimu
. Elektros energiją
Europos
S
ąjungos
piliečiams įmanoma tiekti tik elektros tinklu. Veikiančios elektros energijos rinkos, ypač elektros tiekimo tinklai ir kita įranga, yra labai svarbūs visuomenės saugumui, ekonomikos konkurencingumui ir
Europos Sąjungos
piliečių gerovei. Bendrija, atsižvelgdama į
savo tarptautinius
įsipareigojimus, mano, kad elektros energijos perdavimo sistemos sektorius labai svarbus Bendrijai, ir dėl to reikalingos papildomos trečiųjų šalių įtaką reguliuojančios apsaugos priemonės, kad nekiltų jokios grėsmės viešajai Bendrijos tvarkai, visuomenės saugumui ir
Europos Sąjungos
piliečių gerovei. Tos priemonės taip pat padėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi veiksmingo veiklos rūšių atskyrimo taisyklių.
(20)
Nediskriminacinė prieiga prie paskirstymo tinklo užtikrina prieigą prie vartotojų mažmeniniu lygmeniu. Diskriminavimas suteikiant prieigą trečiosioms šalims ir investuojant elektros energijos paskirstymo lygmeniu vis dėlto nėra toks svarbus, palyginti su diskriminavimu elektros energijos perdavimo lygmeniu, nes perkrova ir su elektros energijos gamyba susiję interesai elektros energijos paskirstymo lygiu apskritai būna mažiau svarbūs nei jos perdavimo lygiu. Be to, paskirstymo sistemos operatorių veiklos rūšių valdymą išskirti pagal Direktyvą 2003/54/EB privaloma tik nuo 2007 m. liepos 1 d., o to atskyrimo poveikį vidaus rinkai dar reikia įvertinti. Pagal dabar galiojančias teisinio veiklos rūšių atskyrimo ir tų veiklos rūšių valdymo atskyrimo taisykles veiklos rūšis veiksmingai galima išskirti tik tada, jeigu tos taisyklės bus aiškiau apibrėžtos, tinkamai įgyvendintos ir atidžiai prižiūrimas jų taikymas. Kad mažmeniniu lygmeniu būtų sukurtos vienodos sąlygos, paskirstymo sistemos operatorių veiklą taip pat reikėtų prižiūrėti, jog jie negalėtų naudotis vertikalios integracijos pranašumais, susijusiais su užimama konkurencine padėtimi rinkoje, ypač
namų ūkio
ar
ne namų ūkio klientų
atžvilgiu.
(21)
Siekiant plėtoti konkurenciją elektros energijos vidaus rinkoje, ne namų ūkio klientams turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti tiekėjus ir sudaryti sutartis dėl elektros energijos tiekimo su keliais tiekėjais. Tokie klientai turėtų būti ginami nuo pasekmių, kurios gali atsirasti dėl išimtinių teisių sąlygų, nes pagal šias sąlygas siekiama pašalinti konkuruojančius ir (arba) papildomus pasiūlymus.
(22)
Direktyvoje 2003/54/EB nustatytas reikalavimas valstybėms narėms įsteigti reguliavimo institucijas, kurioms būtų suteikta speciali kompetencija. Tačiau remiantis patirtimi galima padaryti išvadą, kad reguliavimo veiksmingumą dažnai menkina pernelyg didelė reguliavimo institucijų priklausomybė nuo vyriausybės, nepakankami įgaliojimai ir apribota veiksmų laisvė. Dėl šios priežasties
pirmiau minėtame
susitikime Briuselyje Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti teisės aktų pasiūlymus, kurių tikslas – toliau derinti nacionalinių ║ reguliavimo institucijų įgaliojimus ir stiprinti tų institucijų nepriklausomumą.
(23)
Derinant nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimus, turėtų būti numatytos teiktinos paskatos ir elektros energijos įmonėms taikytinos sankcijos. Agentūrai turėtų būti suteikti įgaliojimai vadovauti, užtikrinant, kad visų valstybių narių paskatos ir sankcijos būtų lygiavertės, ir pateikti šių priemonių gaires.
(24)
Dėl to
nacionalinės
reguliavimo institucijos, kad vidaus rinka tinkamai veiktų, turi būti tinkamos priimti sprendimus visais svarbiais reguliavimo klausimais ir būti visiškai nepriklausomos nuo bet kokių kitų visuomenei svarbių ar privačių interesų įtakos.
(25)
Nacionalinėms
reguliavimo institucijoms turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisinę galią turinčius sprendimus dėl elektros
energijos
įmonių ir taikyti veiksmingas, tinkamas ir atgrasančias
sankcijas
įsipareigojimų nevykdančioms elektros
energijos
įmonėms. Toms institucijoms taip pat
turėtų
būti suteikti įgaliojimai neatsižvelgiant į taikomas konkurencijos taisykles nuspręsti imtis bet kokių tinkamų priemonių, kuriomis
, skatinant veiksmingą konkurenciją, būtiną
tam, kad tinkamai veiktų rinka
, būtų užtikrinama nauda vartotojams
; taip pat užtikrinti aukštus
universaliųjų
ir viešųjų paslaugų standartus, siekiant atverti rinką, apsaugoti pažeidžiamus vartotojus ir užtikrinti visišką vartotojų apsaugos priemonių veiksmingumą. Šios nuostatos neturėtų prieštarauti Komisijos įgaliojimams,
susijusiems su konkurencijos taisyklių taikymu
, įskaitant
Bendrijos masto įmonių susijungimų tikrinimą
, ir vidaus rinkos
taisyklėms
, pvz., laisvo kapitalo judėjimo
taisyklėms
.
(26)
Elektros energijos vidaus rinka veikia nepakankamai veiksmingai, nes trūksta likvidumo bei skaidrumo, ir dėl to ne visada pavyksta efektyviai paskirti išteklius, apriboti riziką ir užtikrinti sklandų naujų rinkos dalyvių patekimą į rinką. Reikia siekti, kad būtų labiau pasitikima rinka,
padidėtų jos likvidumas
ir
padaugėtų rinkos dalyvių
▌.
(27)
Energetikos sektoriaus ir finansų rinkų reguliavimo institucijos turėtų bendradarbiauti, siekdamos vienos kitoms suteikti galimybę peržiūrėti atitinkamas rinkas. Joms turėtų būti suteikta teisė iš elektros energijos įmonių gauti reikiamą informaciją, atlikti tinkamus ir pakankamus tyrimus ir spręsti ginčus ir taikyti veiksmingas sankcijas.
(28)
Komisijai dar nepriėmus gairių, kuriose nustatomi informacijos rinkimo, sisteminimo ir laikymo reikalavimai,
Agentūra
║ ir Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas (toliau – EVPRPIK) turėtų kartu atlikti tyrimą ir Komisijai pateikti rekomendacijas dėl minėtų gairių turinio. Agentūra ir
EVPRPIK
taip pat turėtų
toliau
bendradarbiauti atlikdami išsamesnį tyrimą ir pateikti rekomendaciją, ar elektros energijos tiekimo sutartims arba sutartims dėl elektros energijos rinkos išvestinių finansinių priemonių skaidrumo reikalavimai turėtų būti taikomi prieš sudarant komercinį sandorį
ir (
ar
)
jau jį sudarius ir jeigu tie reikalavimai turėtų būti taikomi,
koks turėtų būti tokių reikalavimų turinys
.
(29)
Siekiant, kad dabar rinkoje dominuojantys tiekėjai nesutrukdytų atverti rinkos, svarbu sudaryti sąlygas sukurti naujus verslo modelius, pvz., galimybę sudaryti sutartis su keliais tiekėjais vienu metu.
(30)
Siekiant užtikrinti, kad visi vartotojai
, ypač pažeidžiami vartotojai,
galėtų pasinaudoti konkurencijos
ir sąžiningesnių kainų
teikiama nauda, reikia dar labiau sugriežtinti
universaliųjų ir
viešųjų paslaugų reikalavimus ir su jais susijusius bendruosius minimalius standartus.
Viešųjų paslaugų reikalavimai turėtų būti apibrėžiami nacionaliniu pagrindu, atsižvelgiant į valstybių narių vidaus aplinkybes. Tačiau valstybės narės turėtų laikytis Bendrijos teisės aktų ir bendrųjų minimalių standartų. Europos Sąjungos piliečiams mažosioms ir vidutinėms įmonėms turėtų būti sudaryta galimybė naudotis viešųjų paslaugų garantijomis, ypač tiekimo saugumu ir pagrįstais tarifais.
Pagrindinis tiekimo
vartotojams
veiklos aspektas – tai galimybė
susipažinti su
objektyviais ir skaidriais
elektros energijos suvartojimo duomenimis
;
vartotojams
turėtų būti suteikta galimybė susipažinti su elektros energijos suvartojimo duomenimis
, taip pat su atitinkamomis kainomis ir paslaugų sąnaudomis,
kad jie galėtų
paraginti
konkurentus pateikti tais duomenimis
pagrįstus pasiūlymus
. Vartotojai taip pat turėtų turėti teisę gauti tinkamą informaciją apie jų suvartotą energijos kiekį
, o išankstiniai mokėjimai turėtų būti proporcingi ir atspindėti jų realiai suvartojamą elektros energijos kiekį. Vartotojams bent jau kas ketvirtį teikiant bendrais kriterijais pagrįstą informaciją
apie energijos sąnaudas bus skatinama taupyti energiją, nes šie duomenys – tiesioginė grįžtamoji informacija vartotojams apie poveikį, kuris daromas investuojant į energijos vartojimo efektyvumą ir
į elgesio pakeitimą
.
(31)
Vartotojų interesai turėtų būti svarbiausias šios direktyvos objektas. Turi būti stiprinamos ir užtikrinamos esamos vartotojų teisės, jos turėtų būti skaidresnės ir apimti atstovavimą. Nustatant vartotojų apsaugą, turi būti užtikrinama, kad visi vartotojai iš konkurencingos rinkos gautų naudos. Vartotojų teisių laikymąsi turėtų užtikrinti nacionalinės reguliavimo institucijos, numatydamos paskatas ir taikydamos sankcijas bendrovėms, nesilaikančioms vartotojų apsaugos ir konkurencijos taisyklių.
(32)
Vartotojus reikia aprūpinti aiškia ir suprantama informacija apie jų teises, susijusias su energetikos sektoriumi. Laikydamasi savo 2007 m. liepos 5 d. komunikato "Rengiant Europos energijos vartotojų teisių chartiją" nuostatų, Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant nacionalines reguliavimo institucijas, vartotojų organizacijas ir socialinius partnerius, turėtų pateikti prieinamą, patogią vartotojui chartiją, kurioje būtų išvardytos energijos vartotojų teisės, jau nustatytos galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose, įskaitant šią direktyvą. Energijos tiekėjai turėtų užtikrinti, kad visi vartotojai gautų šios chartijos kopiją, ir užtikrinti, kad ši chartija būtų paskelbta viešai.
(33)
Energijos nepriteklius – vis didesnė Europos Sąjungos problema. Todėl valstybės narės turėtų parengti nacionalinius veiksmų planus, pagal kuriuos būtų sprendžiama ši problema, ir užtikrinti būtiną energijos tiekimą pažeidžiamiems vartotojams. Tai darant reikia numatyti integruotą požiūrį, o priemonės turėtų apimti socialinę politiką, tarifų politiką ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą namų ūkyje. Šioje direktyvoje turėtų būti numatytos bent jau nacionalinio lygmens politikos kryptys pažeidžiamų vartotojų naudai kainodaros klausimais.
(34)
Veiksmingos ir visiems prieinamos kompensavimo priemonės užtikrina didesnę vartotojų apsaugą. Valstybės narės turėtų įgyvendinti skubias ir veiksmingas ginčų sprendimo procedūras.
(35)
Rinkos kainos turėtų užtikrinti tinkamas paskatas tinklui plėtoti ir investuoti į naujus elektros energijos gamybos pajėgumus.
(36)
Sąžiningos konkurencijos ir įvairių tiekėjų lengvos prieigos skatinimas bei nauji elektros energijos gamybos pajėgumai turėtų būti itin svarbūs valstybėms narėms siekiant užtikrinti, kad vartotojai visiškai pasinaudotų liberalizuotos elektros energijos vidaus rinkos galimybėmis. Tuo pat metu valstybės narės turėtų būti atsakingos už nacionalinių veiksmų planų rengimą ir socialinę politiką.
(37)
Siekiant
sukurti elektros energijos vidaus rinką
, regioninės energijos rinkos gali tapti pirmuoju žingsniu. Todėl
valstybės narės turėtų
Bendrijos ir, kai galima, regioniniu lygiu
skatinti nacionalinių rinkų integravimą ir tinklų operatorių bendradarbiavimą
Bendrijos
bei
nacionaliniu
lygiu.
Regioninės integracijos iniciatyvos yra svarbus tarpinis žingsnis siekiant integruoti Bendrijos energijos rinkas, o tai yra galutinis tikslas. Regioninis lygis sudaro galimybę atitinkamiems veikėjams, ypač valstybėms narėms, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir perdavimo sistemos operatoriams bendradarbiauti specifiniais klausimais ir taip prisideda prie integracijos proceso greitinimo.
(38)
Vienas pagrindinių šios direktyvos tikslų turėtų būti tikrojo visos Bendrijos tinklo sukūrimas, todėl tarpvalstybinio tinklų sujungimo bei regioninių rinkų reguliavimo klausimai turėtų priklausyti Agentūros kompetencijai.
(39)
Komisija, pasikonsultavusi su suinteresuotomis šalimis, visų pirma su perdavimo sistemos operatoriais ir Agentūra, turėtų įvertinti vienintelio Europos perdavimo sistemos operatoriaus sukūrimo įgyvendinamumą ir išnagrinėti sąnaudas ir naudą, atsižvelgiant į rinkos integravimą ir veiksmingą bei saugų perdavimo tinklo veikimą.
(40)
Taip pat vienas pagrindinių šios direktyvos tikslų turėtų būti bendrų taisyklių užtikrinimas tinkamam vidaus rinkos veikimui ir visuotiniam kiekvienam prieinamos energijos tiekimui. Šiuo tikslu geriausios paskatos tarpvalstybiniam tinklų sujungimui ir investicijoms į naują energijos gamybą būtų neiškreiptos rinkos kainos, kurios per ilgą laiką supanašėtų.
(41)
Pirmasis žingsnis kuriant visapusiškai integruotą Europos elektros tinklą, į kurį pagaliau būtų įtrauktos šiuo metu Europos Sąjungoje esančios elektros energijos "salos", turėtų būti aktyvesnis regioninis bendradarbiavimas.
(42)
Reguliavimo institucijos turėtų teikti informaciją rinkos dalyviams,
taip pat siekdamos
, kad Komisija galėtų vykdyti Europos elektros energijos
rinkos
stebėjimo ir priežiūros funkciją ir trumpalaikes, vidutinės trukmės bei ilgalaikes tos rinkos plėtros tendencijas, įskaitant šiuos aspektus: elektros energijos gamybos pajėgumus, skirtingus elektros energijos gamybos išteklius, jos perdavimo ir paskirstymo
infrastruktūrą
,
paslaugų ir tiekimo kokybę,
tarpvalstybinę prekybą
,
perkrovos valdymą,
investavimą, didmenines
ir
mažmenines kainas
, rinkos
likvidumą
, aplinkos
gerinimą
ir veiksmingumo
didinimą
.
(43)
Kadangi
šios direktyvos tikslo
, t. y. sukurti efektyviai veikiančią elektros energijos vidaus rinką, valstybės narės pavieniui negali tinkamai pasiekti ir kadangi
dėl veiksmo masto
ir
poveikio
,
to tikslo būtų
geriau
siekti
Bendrijos
lygiu
,
laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo
Bendrija gali
patvirtinti priemones
. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šia direktyva neviršijama to
, kas ║ būtina
nurodytam tikslui pasiekti
.
(44)
2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1228/2003 dėl prieigos prie tarpvalstybinių elektros energijos mainų tinklo sąlygų OL L 176, 2003 7 15, p. 1. ║
numatyta galimybė Komisijai priimti gaires, kad būtų užtikrintas reikiamas suderinimo lygis. Tos gairės – teisinę galią turinčios įgyvendinimo priemonės – tinkamos priemonės, kurias, jeigu reikia, galima nedelsiant iš dalies pakeisti.
▌
(45)
Direktyvą 2003/54/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyvos 2003/54/EB pakeitimai
Direktyva 2003/54/EB iš dalies keičiama taip:
1)
1 straipsnis pakeičiamas taip:
Šioje direktyvoje nustatomos bendros elektros energijos gamybos, perdavimo, paskirstymo ir tiekimo taisyklės ir vartotojų apsaugos nuostatos siekiant patobulinti konkurencingas Europos Sąjungos energijos rinkas, sujungtas bendru tinklu, ir jas integruoti. Joje nustatomos taisyklės, susijusios su elektros energijos sektoriaus organizavimu ir funkcionavimu, laisvu patekimu į rinką, kriterijais ir tvarka, pagal kurią skelbiami konkursai, suteikiami leidimai ir eksploatuojamos sistemos. Joje taip pat apibrėžiami universaliųjų paslaugų teikimo įpareigojimai ir elektros energijos vartotojų teisės bei išaiškinami konkurenciniai reikalavimai.
2)
2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
12 punktas pakeičiamas taip:
12.
"reikalavimus atitinkantys vartotojai" – tai vartotojai, kurie gali pirkti elektros energiją iš jų pasirinkto tiekėjo, kaip minima šios direktyvos 21 straipsnyje, taip pat sudaryti sutartis su keletu tiekėjų vienu metu;
b)
21 punktas ║ pakeičiamas taip:
21.
"vertikalios integracijos įmonė" – elektros
energijos
įmonė ar jų grupė, kurioje tas pats asmuo arba ║ asmenys turi įgaliojimus tiesiogiai arba netiesiogiai vykdyti kontrolę, apibrėžtą 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės
(EB susijungimų reglamentas)
*
3 straipsnio 2 dalyje, ir kai ta įmonė ar jų grupė atlieka bent vieną iš perdavimo ar paskirstymo funkcijų ir bent vieną iš elektros energijos gamybos arba jos tiekimo funkcijų;
________________________
*
OL L
24, 2004 1 29, p. 1
.
c)
pridedamos šios dalys
:
32.
"elektros energijos tiekimo sutartis" – elektros energijos tiekimo sutartis, išskyrus elektros energijos rinkos išvestinę finansinę priemonę;
33.
"elektros energijos rinkos išvestinė finansinė priemonė" – viename iš 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų* I priedo C 5, C 6 ar C 7 skirsnyje apibrėžtų finansinių priemonių, jeigu ta priemonė susijusi su elektros energijos rinka;
34.
"kontrolė" – bet kokios teisės, sutartys ar kitos priemonės, kurias taikant pavienes ar kartu su kitomis priemonėmis ir atsižvelgiant į atitinkamus faktus arba galiojančius įstatymus, įgyjama galimybė turėti lemiamos įtakos įmonei, visų pirma naudojantis:
a)
nuosavybe arba teise naudotis visu įmonės turtu arba jo dalimi;
b)
teisėmis arba sutartimis, iš kurių kyla lemiama įtaka renkant įmonės padalinių darbuotojus, jiems balsuojant ar priimant sprendimus.
35.
"pramoninė teritorija" – tai privati teritorija, turinti energijos tinklą, daugiausia skirtą tiekti energiją pramoniniams šioje teritorijoje esantiems vartotojams;
36.
"sąžininga ir neiškreipta konkurencija atviroje rinkoje" – tai bendros galimybės ir vienoda prieiga visiems Europos Sąjungos tiekėjams; už tai atsakingos valstybės narės, nacionalinės reguliavimo institucijos ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (toliau – Agentūra), įsteigta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. .../2008
**
;
37.
"elektros energijos įmonė" – tai fizinis arba juridinis asmuo, atliekantis bent vieną iš šių funkcijų: gaminantis, perduodantis, paskirstantis, tiekiantis arba perkantis elektros energiją; jis taip pat atsako už šių funkcijų komercinius, techninius ir (arba) priežiūros aspektus; galutiniai klientai nepatenka į šių asmenų kategoriją;
38.
"energijos nepriteklius" – tai būsena, kurią patiria namų ūkio nariai, neišgalintys šildyti savo namų iki priimtinos normos, kuri grindžiama Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamais dydžiais;
39.
"virtuali elektrinė" – tai elektros energijos tiekimo programa, kurią vykdanti elektros energijos gamybos įmonė įpareigojama arba parduoti, arba pateikti tam tikrą elektros energijos kiekį, arba suinteresuotiems tiekėjams tam tikram laikui suteikti galimybę naudotis dalimi jos gamybos pajėgumų.
________________________
*
OL L 145, 2004 4 30, p. 1.
**
OL L ..."
3)
3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
2.
Visapusiškai atsižvelgdamos į atitinkamas Sutarties nuostatas, visų pirma į jos 86 straipsnį, valstybės narės, vadovaudamosi bendru ekonominiu interesu, elektros energijos įmonėms gali nustatyti viešųjų paslaugų teikimo įpareigojimus, susijusius su saugumu, įskaitant tiekimo saugumą, tiekimo reguliarumą, kokybę ir kainą, bei su aplinkos apsauga, įskaitant energijos efektyvumą, atsinaujinančių šaltinių energiją ir klimato apsaugą. Tokie įpareigojimai turi būti aiškiai apibrėžti, skaidrūs, nediskriminaciniai, juos turi būti galima patikrinti, jie turi užtikrinti ES elektros energijos įmonėms vienodas galimybes teikti paslaugas nacionaliniams vartotojams. Siekdamos užtikrinti šioje dalyje nustatytą tiekimo saugumą, elektros energijos efektyvumą ir (arba) paklausos valdymą bei įgyvendinti aplinkos apsaugos ir atsinaujinančių šaltinių energijos vartojimo tikslus, kaip nurodyta šioje dalyje, valstybės narės gali taikyti ilgalaikį planavimą, atsižvelgdamos į galimybę, kad trečiosios šalys gali norėti prisijungti prie sistemos.
b)
3 dalies pirmoji pastraipa pakeičiama taip:
3.
Valstybės narės užtikrina, kad visiems namų ūkio klientams ir mažosioms įmonėms, kaip apibrėžta 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių apibrėžimo
*
(įmonės, kuriose dirba mažiau kaip 50 asmenų ir kurių metinė apyvarta ir (arba) metinė balanso suma neviršija 10 milijonų EUR), būtų teikiamos universaliosios paslaugos, t. y. kad jos turėtų teisę savo teritorijoje gauti nustatytos kokybės elektros energiją už išlaidomis pagrįstą ir lengvai bei aiškiai palyginamą, skaidrią ir nediskriminuojamą kainą. Šiems klientams turi būti užtikrinta galimybė pasirinkti, teisė į sąžiningą elgesį su jais, į atstovavimą ir į kompensaciją. Paslaugų kokybės užtikrinimas yra viena iš pagrindinių elektros energijos įmonių pareigų. Siekdamos garantuoti universaliųjų paslaugų teikimą, valstybės narės gali paskirti tiekėją, į kurį galima kreiptis kraštutiniu atveju. Valstybės narės įpareigoja paskirstymo bendroves prijungti klientus prie savo tinklo 23 straipsnio 2 dalyje pateikta tvarka nustatytomis sąlygomis ir taikant tame straipsnyje pateikta tvarka nustatytus tarifus. Nė viena šios direktyvos nuostata nedraudžia valstybėms narėms stiprinti namų ūkio, mažųjų ir vidutinio dydžio vartotojų rinkos pozicijų, skatinant šių vartotojų savanoriško vienijimosi, kuriuo siekiama geresnio atstovavimo šiai vartotojų grupei, galimybes.
________________________
*
OL L 124, 2003 5 20, p. 36
.
c)
po 3 dalies įterpiamos šios dalys:
3a.
Valstybės narės turi užtikrinti, kad tiekėjui sutikus visi klientai turėtų teisę iš jo gauti elektros energiją nepaisant to, kurioje valstybėje narėje tiekėjas įregistruotas. Šioje srityje valstybės narės turi imtis visų priemonių, būtinų užtikrinti, kad jų teritorijoje įregistruotos įmonės galėtų tiekti elektros energiją klientams, neprivalėdamos vykdyti jokių kitų sąlygų.
3b.
Valstybės narės turi užtikrinti, kad:
a)
klientui pageidaujant pakeisti tiekėją pakeitimą per dvi savaites atlieka atitinkamas (-i) tiekėjas (-ai), ir
b)
klientai turi teisę gauti visus atitinkamus elektros energijos suvartojimo duomenis.
Valstybės narės turi užtikrina, kad a ir b punktuose nurodytos teisės suteikiamos visiems klientams jų nediskriminuojant sąnaudų, pastangų ir laiko požiūriu.
d)
5 dalis pakeičiama taip:
5.
Valstybės narės imasi tinkamų priemonių galutiniams vartotojams apsaugoti ir visų pirma užtikrina, kad būtų taikomos adekvačios priemonės pažeidžiamiems vartotojams apsaugoti, įskaitant priemones, kuriomis draudžiama nutraukti energijos tiekimą pensininkams ir neįgaliems asmenims žiemą. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės pripažįsta 2 straipsnyje numatytą energetinio nepritekliaus reiškinį ir pateikia pažeidžiamų vartotojų apibrėžtį. Valstybės narės užtikrina, kad būtų taikomos su pažeidžiamais vartotojais susijusios teisės ir pareigos, ir pirmiausia imasi priemonių atokiose vietovėse gyvenantiems galutiniams vartotojams apsaugoti. Jos užtikrina aukštą vartotojų apsaugos lygį, ypač atsižvelgiant į sutarties sąlygų, bendros informacijos ir ginčų sprendimo mechanizmų skaidrumą. Valstybės narės užtikrina, kad reikalavimus atitinkantys vartotojai iš tiesų galėtų lengvai pasirinkti kitą tiekėją. Priemonės, taikomos bent jau namų ūkio vartotojams, turi apimti A priede nustatytas priemones.
e)
po 5 dalies įterpiama ši dalis:
5a.
Valstybės narės nacionaliniuose energetikos veiksmų planuose imasi reikiamų priemonių energijos nepritekliaus problemai spręsti siekdamos užtikrinti, kad nuo energijos nepritekliaus kenčiančių žmonių skaičius iš tikrųjų mažėtų, ir apie šias priemones praneša Komisijai. Kiekviena valstybė narė atsakinga už tai, kad vadovaudamasi subsidiarumo principu ir pasikonsultavusi su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis bei suinteresuotomis šalimis bei atsižvelgdama į 2 straipsnio 34d punktą pateiktų energijos nepritekliaus apibrėžimą nacionaliniu lygiu. Šios priemonės gali apimti socialinės apsaugos sistemos lengvatas, paramą energijos efektyvumo gerinimui ir energijos gamybai žemiausiomis įmanomomis kainomis. Šios priemonės neturi trukdyti 21 straipsnyje nurodytam rinkos atvėrimui. Komisija pateikia rodiklius, kuriais remiantis stebimas šių energijos nepritekliaus šalinimo ir rinkos veikimo priemonių poveikis.
f)
6 dalis iš dalies keičiama taip:
i)
pirmosios pastraipos a punktas pakeičiamas taip:
a)
suderintą ir suprantamą informaciją apie tai, kokią dalį atitinkamo tiekėjo kuro mišinyje praėjusiais metais sudarė energija, gauta iš kiekvieno energijos šaltinio, siekiant, kad būtų galima lengvai palyginti valstybių narių duomenis;
ii)
pirmojoje pastraipoje pridedamas šis punktas:
ba) informaciją apie jų teises ir jiems prieinamus kompensacijos būdus kilus ginčui.
iii)
trečioji pastraipa pakeičiama taip:
Nacionalinės reguliavimo institucijos imasi būtinų priemonių, užtikrinančių informacijos, kurią pagal šio straipsnio nuostatas tiekėjai teikia savo klientams, patikimumą. Informacijos teikimo taisyklės suderinamos valstybėse narėse ir atitinkamose rinkose.
g)
7 dalis pakeičiama taip:
7.
Valstybės narės įgyvendina atitinkamas priemones, kad pasiektų socialinę ir ekonominę sanglaudą, siekdamos sumažinti energijos kainas mažų pajamų namų ūkiams ir užtikrinti tas pačias sąlygas atokiose vietovėse esantiems asmenims, ir kad pasiektų aplinkos apsaugos tikslų. Tokios priemonės apima energijos efektyvumo ir (arba) paklausos valdymo priemones bei kovos su klimato kaita ir tiekimo saugumo užtikrinimo būdus ir gali taip pat apimti visų pirma atitinkamų ekonominių paskatų taikymą, tam tikrais atvejais panaudojant visas esamas nacionalines ir Bendrijos priemones, dėl būtinos tinklo infrastruktūros priežiūros ir statybos, įskaitant tinklų sujungimo pajėgumą.
h)
po 7 dalies įterpiamos šios dalys:
7a.
Siekdamos skatinti energijos vartojimo efektyvumą nacionalinės reguliavimo institucijos įgalioja elektros energijos įmones nustatyti tokias kainų nustatymo formules, kad kaina didėtų didėjant vartojimui, ir užtikrina aktyvų klientų ir paskirstymo sistemos operatorių dalyvavimą sistemos darbe remiant priemonių, kuriomis siekiama optimizuoti energijos vartojimą, ypač piko valandomis, taikymą. Tokios kainų nustatymo formulės, derinamos su pažangiaisiais skaitikliais ir tinklais, skatina efektyviai vartoti energiją ir žemiausias įmanomas kainas namų ūkio klientams, ypač tiems namų ūkiams, kurie kenčia nuo energijos nepritekliaus.
7b.
Valstybės narės užtikrina, kad bus įsteigti bendri informacijos centrai, teikiantys vartotojams visą reikiamą informaciją apie jų teises, galiojančius teisės aktus ir jiems prieinamus kompensacijos būdus kilus ginčui.
i)
pridedamos šios dalys:
9a.
Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamomis suinteresuotomis šalimis, įskaitant nacionalines reguliavimo institucijas, vartotojų organizacijas ir socialinius partnerius, parengia chartiją, kurioje būtų išvardytos energijos vartotojų teisės, nustatytos Bendrijos teisės aktuose, įskaitant šią direktyvą. Valstybės narės užtikrina, kad energijos tiekėjai imtųsi reikiamų veiksmų ir pateiktų visiems jų teikiamos energijos vartotojams šios chartijos kopiją, taip pat užtikrina, kad ši chartija būtų paskelbta viešai. Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad energijos tiekėjai įvykdytų šiuos įsipareigojimus ir laikytųsi vartotojų teisių, nustatytų chartijoje.
9b.
Siekdamos padėti vartotojams sumažinti energijos išlaidas, valstybės narės gali pareikalauti, kad iš namų ūkio klientų gaunamos pajamos už elektros energiją būtų skiriamos energijos vartojimo efektyvumo ir namų ūkio klientų paklausos matavimo programoms finansuoti.
4)
4 straipsnis pakeičiamas taip:
Valstybės narės užtikrina tiekimo saugumo priežiūrą. Kai valstybės narės mano, kad to reikia, šią funkciją jos gali perduoti 23 straipsnio 1 dalyje nurodytoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms. Atliekant šią priežiūrą, visų pirma stebima pasiūlos ir paklausos pusiausvyra nacionalinėje rinkoje, įskaitant išsamią paklausos ir pasiūlos lygio ateityje prognozę ir numatyti papildomi pajėgumai (planuojami arba kuriami), tinklų techninės priežiūros kokybė ir lygis, paskirstytos gamybos atstovų ir mažų gamintojų prieiga bei priemonės, skirtos atsakyti į paklausą, kai ji yra didžiausia, ir spręsti trūkumus, iškylančius vienam ar keliems tiekėjams. Kiekvienais metais iki liepos 31 d. kompetentingos institucijos paskelbia ataskaitą, kurioje pateikia šių sričių priežiūros rezultatus bei priemones, kurių buvo imtasi arba kurios buvo numatytos šiuo tikslu, ir šią ataskaitą jos perduoda Komisijai.
5)
5 straipsnyje prieš jau esančią dalį įterpiama ši dalis:
Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, kad būtų apibrėžti techniniai veiklos kriterijai ir kad būtų sukurtos ir viešai paskelbtos techninės taisyklės, kuriomis būtų nustatytas reikiamo lygio patikimumas, saugumas ir energijos gamybos įrenginių, paskirstymų sistemų, tiesiogiai prijungtų vartotojų įrangos, sujungimo grandinių ir tiesioginių linijų veikimui taikomi reikalavimai. Šiomis techninėmis taisyklėmis užtikrinama sistemų sąveika, jos turi būti objektyvios ir nediskriminuojančios. Kai Agentūra mano, kad šias taisykles reikia suderinti, ji teikia reikiamas rekomendacijas atitinkamoms nacionalinėms reguliavimo institucijoms.
6)
Įterpiamas šis ║ straipsnis:
5a straipsnis
Regioninio bendradarbiavimo skatinimas
1.
Nacionalinės reguliavimo institucijos
bendradarbiauja tarpusavyje siekdamos
suderinti rinkos modelius ir
bent
vieno ar kelių regionų
mastu integruoti nacionalines rinkas
– kaip pirmojo žingsnio siekiant visiškai liberalizuoti elektros energijos vidaus rinką.
Visų pirma
jos
skatina tinklo operatorių bendradarbiavimą regionų mastu
ir palengvina jų integraciją šiuo lygmeniu
,
siekdamos sukurti konkurencingą Europos rinką sudarant geresnes sąlygas suderinti jų teisinę, reguliavimo ir techninę sistemą, bet svarbiausia – integruoti dabar Europos Sąjungoje susidariusias elektros energijos "salas". Todėl valstybės narės skatina tarpvalstybinį ir regioninį nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimą.
2.
Agentūra, siekdama užtikrinti regionų reguliavimo sistemų susiliejimą ir turėdama tikslą kurti konkurencingą Europos rinką, bendradarbiauja su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir atskirtais perdavimo sistemos operatoriais (kaip numatyta IV skyriuje). Kai Agentūra mano, kad reikia parengti privalomas šio bendradarbiavimo taisykles, ji teikia atitinkamas rekomendacijas. Regioninėse rinkose Agentūra laikoma kompetentinga institucija 22d straipsnyje nurodytose srityse.
7)
6 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip:
a)
įvadinė dalis pakeičiama taip:
2.
Valstybės narės nustato kriterijus, kuriais vadovaujantis išduodami leidimai statyti naujus elektros energijos gamybos pajėgumus jų teritorijoje. Šie kriterijai susiję su:
b)
pridedami šie punktai:
ia) valstybių narių įnašu siekiant iki 2020 m. naudoti 20 proc. atsinaujinančių šaltinių energijos;
ib) poreikiu, kad elektros gamintojai atsižvelgtų į ES prekybos išlakų leidimais sistemą.
8)
6 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
3.
Valstybės narės užtikrina, kad mažiems decentralizuotiems gamintojams ir (arba) gamintojams, kurie elektros energiją gamina iš mažų energijos šaltinių, būtų taikoma supaprastinta leidimų išdavimo tvarka. Ši pagreitinta tvarka taikoma visiems įrenginiams, gaminantiems mažiau nei 50 MWh ir visiems integruotiems gamintojams.
9)
7 straipsnio 5 dalis pakeičiama taip:
5.
Valstybės narės paskiria valdžios instituciją arba valstybės įstaigą ar privačią organizaciją, nesusijusią su elektros energijos gamybos, perdavimo, paskirstymo ir tiekimo veikla, kuri gali būti ir 22a straipsnio 1 dalyje nurodyta nacionalinė reguliavimo institucija, ir ji yra atsakinga už 1–4 dalyse nurodytos konkursų tvarkos organizavimą, priežiūrą ir kontrolę. Ši institucija ar įstaiga imasi visų reikiamų veiksmų paraiškose konkursui pateiktos informacijos konfidencialumui užtikrinti.
10)
8 straipsnis pakeičiamas taip:
8 straipsnis
Perdavimo sistemų ir perdavimo
sistemos
operatorių veiklos rūšių atskyrimas
1.
║ Valstybės narės užtikrina, kad nuo [perkėlimo į nacionalinę teisę datos, prie kurios pridedami vieneri metai]:
a)
kiekviena įmonė, kuriai priklauso perdavimo sistema, veiktų kaip perdavimo sistemos operatorius;
b)
tas pats asmuo ar asmenys
kartu arba atskirai
neturėtų teisės:
i)
tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti įmonę, atliekančią bet kokią elektros energijos gamybos ar jos tiekimo funkciją, ir tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti perdavimo sistemos operatorių arba perdavimo sistemą ar bet kokią perdavimo sistemos operatoriaus ar perdavimo sistemos turto dalį ar naudotis kokiomis nors teisėmis perdavimo sistemos operatoriaus ▌ atžvilgiu,
arba
ii)
tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti perdavimo sistemos operatorių ▌ ir tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti įmonę, atliekančią bet kokią elektros energijos gamybos arba jos tiekimo funkciją, valdyti kokią nors tos įmonės turto dalį ar naudotis kokiomis nors teisėmis tos įmonės atžvilgiu;
c)
tas pats asmuo ar asmenys neturėtų teisės skirti nei perdavimo sistemos operatoriaus ▌ stebėtojų tarybos, administracinės valdybos arba teisiškai įmonę atstovaujančių padalinių narius ir valdyti įmonės, atliekančios kokią nors elektros energijos gamybos arba jos tiekimo funkciją, bet kokią turto dalį ar naudotis kokiomis nors teisėmis tos įmonės atžvilgiu;
d)
tas pats asmuo neturėtų teisės būti nei bet kokias elektros energijos gamybos ar jos tiekimo funkcijas atliekančios įmonės, nei perdavimo sistemos operatoriaus ar perdavimo sistemos stebėtojų tarybos, administracinės valdybos arba teisiškai įmonę atstovaujančių padalinių nariu
;
e)
tas pats asmuo ar asmenys neturėtų teisės valdyti perdavimo sistemos pagal valdymo sutartį arba daryti jai įtaką kokiu nors kitu būdu, nesusijusiu su nuosavybe, ar tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti įmonę, atliekančią bet kokią elektros energijos gamybos arba jos tiekimo funkciją, valdyti kokią nors tos įmonės turto dalį ar naudotis kokiomis nors teisėmis tos įmonės atžvilgiu.
2.
1 dalies b punkte nurodytam turtui ir teisėms visų pirma priskirtina:
a)
dalies kapitalo nuosavybė arba verslo turtas
;
║
b)
įgaliojimai naudotis balsavimo teise
;
║
c)
įgaliojimai skirti stebėtojų tarybos, administracinės valdybos arba teisiškai įmonę atstovaujančių padalinių narius
;
ar
d)
teisė gauti dividendus ar kitą pelno dalį.
3.
1
dalies b punkte sąvoka "bet kokią elektros energijos gamybos ar jos tiekimo funkciją atliekanti įmonė" – tai "bet kokią elektros energijos gamybos ar jos tiekimo funkciją atliekanti įmonė", kaip apibrėžta
Direktyvoje
2003/55/EB ║, o
sąvokos
"perdavimo sistemos operatorius" ir "perdavimo sistema" atitinka Direktyvoje 2003/55/EB nustatytas "perdavimo sistemos operatoriaus" ir "perdavimo sistemos" apibrėžtis.
4.
Valstybės narės prižiūri vertikalios integracijos įmonių veiklos rūšių atskyrimo procesą ir pateikia Komisijai ataskaitą apie pasiektą pažangą.
5
.
Valstybės narės gali leisti taikyti nuo 1 dalies b ir c punktų nukrypti leidžiančias nuostatas iki [perkėlimo į nacionalinę teisę data, prie kurios pridedami dveji metai], jeigu perdavimo sistemos operatorius nėra sudedamoji vertikalios integracijos įmonės dalis.
6
.
Tariama, kad 1 dalies a punkte nustatytas įpareigojimas buvo įvykdytas tuo atveju, jeigu kelios įmonės, kurioms nuosavybės teise priklauso perdavimo sistemos, sukūrė bendrąją įmonę, kuri atlieka perdavimo
sistemos
operatoriaus funkcijas keliose valstybėse narėse. ▌
7.
Jei 1 dalies b–e punktuose nurodytas asmuo yra valstybė narė arba viešoji įstaiga, dvi skirtingos viešosios įstaigos, kurios kontroliuoja perdavimo sistemos operatorių arba perdavimo sistemą ir įmonę, atliekančią bet kokią elektros energijos gamybos arba jos tiekimo funkciją, nelaikomos tuo pačiu asmeniu arba asmenimis.
8
.
Valstybės narės užtikrina, kad perdavimo sistemos operatoriaus, kuris yra sudedamoji vertikalios integracijos įmonės dalis, ir to perdavimo sistemos darbuotųjų sukaupta 12 straipsnyje nurodyta komercinė neskelbtina informacija nebūtų perduodama įmonėms, vykdančioms bet kokias elektros energijos gamybos ar jos tiekimo funkcijas.
11)
Įterpiami šie ║ straipsniai:
8a straipsnis
Perdavimo sistemos savininkų ir perdavimo sistemos operatorių kontrolė
1.
Nepažeidžiant tarptautinių Bendrijos įsipareigojimų, trečiosios šalies asmuo ar asmenys neturi teisės kontroliuoti perdavimo sistemų ar perdavimo sistemos operatorių.
2.
Jeigu su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis sudaryta sutartis, kurios susitariančioji šalis Bendrija yra, tada galima leisti taikyti nuo šio straipsnio 1 dalies nukrypti leidžiančią nuostatą.
8b straipsnis
Perdavimo sistemos operatorių paskyrimas ir sertifikavimas
1.
Įmones, kurioms nuosavybės teise priklauso perdavimo
sistema ir kurioms nacionalinės reguliavimo institucijos, taikydamos šiame
straipsnyje nurodytą sertifikavimo procedūrą, išdavė sertifikatą, patvirtinantį, kad tos įmonės atitinka 8 straipsnio
1 dalies
ir 8a straipsnio reikalavimus, valstybės narės patvirtina ir paskiria perdavimo sistemos operatoriais. Apie perdavimo sistemos operatorių paskyrimą pranešama Komisijai ir paskelbiama
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
2.
Laikantis tarptautinių Bendrijos įsipareigojimų, jeigu perdavimo sistemos savininkas arba perdavimo sistemos operatorius, kuriuos kontroliuoja trečiosios šalies asmuo ar asmenys kaip apibrėžta 8a straipsnyje, prašo atlikti sertifikavimą, tokį sertifikavimą atlikti atsisakoma, jeigu perdavimo sistemos savininkas arba perdavimo sistemos operatorius neįrodo, kad joks operatorius, besiverčiantis gamtinių dujų gavyba arba tiekimu ar elektros energijos gamyba ar jos tiekimu, arba trečioji šalis neturi jokios galimybės atitinkamai įmonei tiesiogiai ar netiesiogiai daryti įtaką pažeidžiant 8 straipsnio 1 dalį.
3.
Perdavimo sistemos operatoriai
nacionalinei
reguliavimo institucijai praneša apie visus numatytus sandorius, kuriuos gali tekti iš naujo įvertinti, ar jie atitinka 8 straipsnio 1 dalies ar 8a straipsnio reikalavimus.
4.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos nuolatos kontroliuoja, ar perdavimo sistemos operatoriai atitinka 8 straipsnio 1 dalies ar 8a straipsnio reikalavimus. Jos pradeda sertifikavimo procedūrą, siekdamos užtikrinti tą atitiktį:
a)
gavusios perdavimo sistemos operatoriaus pranešimą pagal šio straipsnio 3 dalį;
b)
savo nuožiūra, jeigu jos sužino, kad pakeitus kaip numatyta teises perdavimo sistemos savininkų arba perdavimo sistemos operatorių atžvilgiu arba įtaką jiems, galėtų būti pažeistos 8 straipsnio 1 dalies ar 8a straipsnio nuostatos arba jeigu tos institucijos turi pagrindo manyti, jog tas pažeidimas jau buvo padarytas; arba
c)
gavusios pagrįstą Komisijos prašymą.
5.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos priima sprendimą dėl perdavimo sistemos operatoriaus sertifikavimo per keturis mėnesius nuo perdavimo sistemos operatoriaus pateikto pranešimo arba nuo Komisijos prašymo įteikimo dienos. Pasibaigus šiam laikotarpiui tariama, kad perdavimo sistemos operatoriui buvo išduotas sertifikatas. Oficialus arba numanomas
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimas gali įsigalioti tik užbaigus šio straipsnio 6–9 dalyse nustatytą procedūrą ir tik tuo atveju, jeigu Komisija nepateikia jokių prieštaravimų.
6.
Apie oficialų arba numanomą sprendimą dėl perdavimo sistemos operatoriaus sertifikavimo reguliavimo institucija nedelsdama praneša Komisijai kartu su visa atitinkama informacija, susijusia su sprendimu.
7.
Komisija nagrinėja pranešimą, kai tik jį gauna. Per du mėnesius nuo pranešimo gavimo, jeigu Komisija nustato, kad dėl
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimo kyla pagrįstų abejonių, ar jis atitinka 8 straipsnio 1 dalies, 8a straipsnio ar 8b straipsnio 2 dalies reikalavimus, Komisija nusprendžia pradėti tyrimą. Šiuo atveju Komisija
nacionalinės
reguliavimo institucijos ir atitinkamo perdavimo sistemos operatoriaus prašo pateikti pastabas. Jeigu Komisija pageidauja gauti papildomos informacijos, dviejų mėnesių laikotarpį galima pratęsti dviem kitais mėnesiais ir tas laikotarpis pradedamas skaičiuoti nuo dienos, kai buvo gauta visa informacija.
8.
Jeigu Komisija nusprendžia pradėti tyrimą, ║ po keturių mėnesių nuo sprendimo pradėti tyrimą ji skelbia galutinį sprendimą:
a)
neprieštarauti
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimui;
arba
b)
reikalauti, kad atitinkama
nacionalinė
reguliavimo institucija iš dalies pakeistų ar atšauktų sprendimą, jeigu Komisija mano, kad 8 straipsnio 1 dalies, 8a straipsnio ar 8b straipsnio 2 dalies reikalavimų nebuvo laikomasi.
9.
Jeigu Komisija per šio straipsnio 7 ir 8 dalyse nustatytą laikotarpį nenusprendė pradėti tyrimo arba nepriėmė galutinio sprendimo, tada tariama, kad ji neprieštarauja
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimui.
10.
Nacionalinė reguliavimo
institucija per keturias savaites įgyvendina Komisijos sprendimą iš dalies pakeisti ar atšaukti sprendimą dėl sertifikavimo ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai.
11.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos ir Komisija perdavimo sistemos operatorių ir bet kokias elektros energijos gamybos
ar
jos tiekimo funkcijas atliekančių įmonių gali prašyti pateikti visą atitinkamą informaciją, kuri reikalinga atlikti šiame straipsnyje nustatytoms užduotims.
12.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos ir Komisija užtikrina komercinės neskelbtinos informacijos slaptumą.
▌
12)
9 straipsnis
║
iš dalies pakeičiamas
taip:
a)
a punktas pakeičiamas taip:
a)
"a) užtikrina ilgalaikį sistemos tinkamumą patenkinti pagrįstą elektros energijos perdavimo paklausą, eksploatavimą, techninę priežiūrą ir plėtrą atsižvelgiant į ekonomines sąlygas, saugų, patikimą ir veiksmingą perdavimo sistemų eksploatavimą deramai atsižvelgiant į aplinką,
atsinaujinančių energijos šaltinių integravimą, įtvirtintą gamybą ir į elektros tinklų technologijas,
kurias naudojant išmetamas mažas anglies
dioksido
kiekis
, į energijos vartojimo efektyvumo skatinimą bei mokslinius tyrimus ir naujovių diegimą
;
"
;
b)
c punktas pakeičiamas taip:
c)
"c)
užtikrina elektros energijos srautų valdymą sistemoje, atsižvelgiant į mainus su kitomis sujungtomis sistemomis ir bendrus Europos lygiu suderintus standartus. Todėl perdavimo sistemos operatorius turi užtikrinti elektros energijos sistemos saugumą, patikimumą ir efektyvumą bei, atsižvelgiant į šį kontekstą, užtikrinti galimybę naudotis visomis papildomomis paslaugomis, įskaitant tas, kurios tiekiamos reaguojant į paklausos valdymą ir remiantis bendrais standartais, tiek, kiek ši galimybė nepriklauso nuo bet kurios kitos perdavimo sistemos, su kuria yra sujungta jo sistema;
c)
d punktas pakeičiamas taip:
d)
pateikia kitos sistemos, su kuria sujungta jo sistema, operatoriui pakankamai informacijos, užtikrinančios saugų ir efektyvų veikimą ir jungtinės sistemos sąveiką, taip užtikrinant bendrą šios informacijos naudojimą;
d)
f punktas pakeičiamas taip:
f)
teikia sistemos vartotojams informaciją, kuri jiems reikalinga norint veiksmingai prisijungti prie sistemos remiantis bendrais standartais;
e)
pridedamas šis punktas:
fa)
renka perkrovos valdymo mokesčius ir sumas, mokėtinas pagal Reglamento (EB) Nr. 1228/2003 3 straipsnyje nustatytą tarpvalstybinių elektros energijos srautų perdavimo sistemos operatorių abipusiškai taikomą finansinio kompensavimo sistemą, suteikia trečiajai šaliai prieigą ir ją valdo bei pateikia išsamius paaiškinimus, kai prieiga, kurią kontroliuoja nacionalinės reguliavimo institucijos, nesuteikiama; perdavimo sistemos operatoriai, atlikdami šiame straipsnyje nurodytas užduotis, pirmiausia skatina rinkos integraciją ir optimaliai didina socialinę ir ekonominę naudą.
13)
10 straipsnis išbraukiamas.
▌
14)
11 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
2.
Dispečerinis gamybos įrenginių valdymas ir jungiamųjų linijų naudojimas remiasi kriterijais, kuriuos patvirtina nacionalinės reguliavimo institucijos; šie kriterijai turi būti objektyvūs, paskelbti ir taikomi nediskriminuojant, garantuojant elektros energijos vidaus rinkos tinkamą veikimą. Jais atsižvelgiama į elektros energijos, kurią tiekia turimi gamybos įrenginiai ar jungiamosios linijos, elektros energijos ekonominę pirmumo teisę ir į sistemos techninius apribojimus
.
b)
3 dalis pakeičiama taip:
3.
Nacionalinė reguliavimo institucija reikalauja, kad sistemos operatorius, atlikdamas dispečerinį elektros gamybos įrenginių valdymą, pirmenybę teiktų gamybos įrenginiams, naudojantiems atsinaujinančius energijos šaltinius, atliekas arba tuo pat metu gaminantiems šilumą ir elektros energiją, išskyrus atvejus, kai tai neatitiktų techninio pasiūlos ir paklausos balanso užtikrinimo reikalavimų arba keltų grėsmę tinklo saugai ir patikimumui
.
c)
5 dalis pakeičiama taip:
5.
Valstybės narės per nacionalines reguliavimo institucijas reikalauja, kad perdavimo sistemos operatoriai laikytųsi minimalių perdavimo sistemos, įskaitant tinklų sujungimo pajėgumus, veikimo, priežiūros ir plėtros normų. Nacionalinėms reguliavimo institucijoms reikėtų suteikti platesnius įgaliojimus, kad būtų užtikrinta vartotojų apsauga Europos Sąjungoje.
d)
pridedamos šios dalys:
7a.
Perdavimo sistemos operatoriai palengvina stambių galutinių vartotojų ir galutinių vartotojų susivienijimų dalyvavimo rezervinėse ir balansavimo rinkose sąlygas. Tuo atveju, kai gamybos ir paklausos kainos sutampa, pirmenybė teikiama paklausai.
7b.
Nacionalinė reguliavimo institucija užtikrina, kad balansavimo taisyklės ir tarifai būtų tinkamai suderinti visose valstybėse narėse ne vėliau kaip ...
*
. Jos visų pirma užtikrina, kad stambūs galutiniai klientai, galutinių klientų susivienijimai ir gamintojai, kurie elektros energiją gamina iš mažų energijos šaltinių, galėtų veiksmingai prisidėti prie sistemų balansavimo ir naudotis kitomis papildomomis paslaugomis.
___________________________
* Dveji metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo datos
.
15)
12 straipsnis pakeičiamas taip:
12 straipsnis
Perdavimo sistemos savininkams ir perdavimo sistemos operatoriams galiojantys reikalavimai dėl slaptumo
1.
Nepažeisdamas 18 straipsnio nuostatų ar bet kokios kitos teisinės prievolės pateikti informaciją kiekvienas perdavimo sistemos operatorius ir visi perdavimo sistemos savininkai turi užtikrinti komercinės neskelbtinos informacijos, kurią jie gavo vykdydami komercinę veiklą, slaptumą ir pasirūpinti, jog informacija, kuri komerciniu atžvilgiu galėtų būti naudinga, apie jų pačių veiklą nebūtų skelbiama šališkai, ypač jie turi užtikrinti, kad jokia komercinės neskelbtina informacija nebūtų perduodama kitiems bendrovės padaliniams, išskyrus tuo atveju, jeigu ta informacija reikalinga komerciniam sandoriui atlikti. Siekiant, kad būtų griežtai laikomasi informacijos tvarkymo taisyklių, reikia taip pat užtikrinti, jog perdavimo sistemos savininkas ir kiti bendrovės padaliniai nesinaudotų bendromis tarnybomis, išskyrus išimtinai administracines arba su informacinėmis technologijomis susijusias funkcijas (pvz., neleidžiama turėti bendros teisinės tarnybos).
2.
Susijusioms įmonėms parduodant elektros energiją ar ją perkant, perdavimo sistemos operatoriai nepiktnaudžiauja komercine neskelbtina informacija, kurią gauna iš trečiųjų šalių, suteikdami joms prieigą prie sistemos arba derėdamiesi dėl šios prieigos.
3.
Su ypač svarbia konkurencijai rinkoje komercine informacija, ypač informacija, suteikiančia galimybę nustatyti paskirties vietą, informacija apie bendrus gamybos pajėgumus ir informacija apie užsakytus pajėgumus gali susipažinti visi rinkoje esantys elektros energijos tiekėjai. Jei reikia, nacionalinė reguliavimo institucija pareikalauja istorinių operatorių pateikti šią informaciją suinteresuotiesiems asmenims.
16)
14 straipsnis pakeičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
1.
Kiekvienas paskirstymo sistemos operatorius įpareigojamas užtikrinti ilgalaikį sistemos tinkamumą patenkinti pagrįstą elektros energijos perdavimo paklausą, ir, atsižvelgiant į ekonomines sąlygas, savo teritorijoje eksploatuoti, vykdyti techninę priežiūrą ir plėtoti saugią, patikimą ir efektyvią elektros energijos paskirstymo sistemą, tinkamai atsižvelgiant į aplinkos apsaugą, ir skatinti efektyviai naudoti energiją.
b)
3 dalis pakeičiama taip:
3.
Paskirstymo sistemos operatorius teikia sistemos naudotojams informaciją, kuri jiems reikalinga siekiant veiksmingai prieiti prie sistemos ir ją naudoti.
c)
po 3 dalies įterpiamos šios dalys
:
3a.
Per ...
*
paskirstymo sistemos operatorius atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai pateikia pasiūlymą dėl atitinkamų informacijos ir ryšių sistemų įdiegimo siekiant teikti 3 dalyje nurodytą informaciją. Šiuo pasiūlymu inter alia palengvinamas dvikrypčių elektroninių skaitiklių, kurie per
...
**
turėtų būti prieinami visiems vartotojams, naudojimas, galutinių klientų ir gamintojų, kurie elektros energiją gamina iš mažų energijos šaltinių, aktyvus dalyvavimas sistemos darbe ir naujausios informacijos mainai tarp paskirstymo ir perdavimo sistemos operatorių siekiant tinkamiausiai naudoti turimus gamybos, tinklų ir paklausos išteklius.
3b.
Per ...
***
nacionalinės reguliavimo institucijos patvirtina arba atmeta 3a dalyje nurodytus pasiūlymus. Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina visišką įdiegiamų informacijos ir ryšių sistemų sąveiką. Šiuo tikslu jos gali priimti gaires ir įpareigoti priimti 3a dalyje nurodytų pasiūlymų pakeitimus.
3c.
Prieš pranešdama paskirstymo sistemos operatoriui apie savo sprendimą dėl 3 dalyje minėto pasiūlymo, nacionalinė reguliavimo institucija apie tai praneša Agentūrai arba, jei ši dar neveikia, Komisijai. Agentūra arba Komisija užtikrina, kad įdiegiamos informacijos ir ryšių sistemos palengvintų elektros energijos vidaus rinkos plėtrą ir dėl jų neatsirastų naujų techninių kliūčių.
___________________________
*
Vieneri metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo datos.
**
Dešimt metų nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo datos.
***
Dveji metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo datos.
d)
po 4 dalies įterpiama ši dalis
:
4a.
Valstybės narės skatina modernizuoti paskirstymo tinklus, kurie turi būti statomi taip, kad būtų skatinama decentralizuota elektros energijos gamyba ir užtikrinamas energijos vartojimo efektyvumas.
17)
15 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalies c punkte po pirmo sakinio pridedamas šis sakinys:
Šioms užduotims atlikti paskirstymo sistemos operatorius turi turėti reikiamus išteklius, įskaitant žmoniškuosius, techninius, finansinius ir materialinius."
;
b)
2 dalies d punktas iš dalies keičiamas taip:
i)
paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
"Už atitikties programos įgyvendinimo priežiūrą atsakingas asmuo (toliau – "už atitikties programos įgyvendinimo priežiūrą atsakingas pareigūnas") ar institucija 22a straipsnio 1 dalyje nurodytai
nacionalinei
reguliavimo institucijai pateikia metinę ataskaitą, kurioje nurodo taikytas priemones; ši ataskaita paskelbiama."
;
ii)
pridedamas šis sakinys
:
"Už atitikties programos įgyvendinimo priežiūrą atsakingas pareigūnas turi būti visiškai nepriklausomas ir savo užduotims atlikti gali naudotis visa reikiama paskirstymo sistemos operatoriaus ir bet kokių kitų susijusių bendrovių informacija."
;
c)
pridedama ši dalis
:
3.
"3. Jeigu paskirstymo sistemos operatorius yra sudedamoji vertikalios integracijos įmonės dalis,
nacionalinės reguliavimo institucijos
užtikrina, kad jo veikla būtų prižiūrima ir kad vertikalios integracijos pranašumu jis negalėtų pasinaudoti taip, kad iškraipytų konkurenciją. Visų pirma vertikaliai integruoti paskirstymo sistemos operatoriai, naudodami bendrovės pavadinimą ir užtikrindami viešuosius ryšius neturi klaidinti, kai turima omenyje vertikalios integracijos įmonės elektros energijos tiekimo padalinio tapatybė.
▌
18)
17 straipsnis pakeičiamas taip:
Ši direktyva neturi sukliudyti veiklos vykdyti sistemos operatoriui, užsiimančiam kombinuotąja perdavimo ir paskirstymo veikla, jeigu jis abiejų veiklų atžvilgiu atitinka galiojančias 8
straipsnio
, 10b
straipsnio
ir 15 straipsnio 1 dalies nuostatas.
19)
19 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
3.
Tvarkydamos vidinę apskaitą, elektros energijos įmonės atskirai parengia perdavimo ir paskirstymo veiklos atskaitomybę, kaip turėtų daryti, jei atitinkamomis veiklos rūšimis užsiimtų atskiros įmonės, taip siekiant išvengti diskriminavimo, kryžminio subsidijavimo ir konkurencijos iškraipymo. Jos taip pat tvarko visų su elektros energija susijusių veiklos rūšių, išskyrus susijusias su perdavimu ar paskirstymu, apskaitą, kuri gali būti konsoliduota. Iki 2007 m. liepos 1 d. jos atskirai tvarko tiekimo reikalavimus atitinkantiems vartotojams veiklos ir tiekimo reikalavimų neatitinkantiems vartotojams veiklos apskaitą. Apskaitoje nurodomos pajamos, gautos naudojantis perdavimo ir paskirstymo sistemos nuosavybės teisėmis. Tam tikrais atvejais jos tvarko kitų, su elektros energija nesusijusių veiklos rūšių konsoliduotą apskaitą. Tvarkant vidaus apskaitą, sudaromas kiekvienos veiklos rūšies balansas ir pelno (nuostolių) ataskaita.
20)
20 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
2.
Perdavimo ar paskirstymo sistemos operatorius gali neleisti prisijungti prie sistemos, jeigu trūksta reikiamų fizinių laisvų pajėgumų. Jei prie sistemos prisijungti neleidžiama, pateikiamos tinkamai motyvuotos atsisakymo priežastys remiantis objektyviais, techniniais ir ekonomiškai pagrįstais kriterijais. Nacionalinė reguliavimo institucija užtikrina, kad šie kriterijai būtų nuosekliai taikomi ir kad sistemos naudotojai, kuriems nebuvo leista prisijungti, turėtų teisę apskųsti tokį sprendimą. Tam tikrais atvejais, kai atsisakoma suteikti prieigą, nacionalinė reguliavimo institucija užtikrina, kad perdavimo ar paskirstymo sistemos operatorius pateiktų atitinkamos informacijos apie priemones, kurių reikėtų imtis tinklui sustiprinti. Iš šalies, kuri prašo šios informacijos, gali būti imamas priimtinas mokestis, atspindintis šios informacijos pateikimo išlaidas.
21)
Į 21 straipsnį įterpiamos šios dalys:
2a.
Reikalavimus atitinkantys klientai turi teisę sudaryti sutartis iš karto su keletu tiekėjų.
2b.
Agentūra realiu laiku stebi visas Europos Sąjungoje, Europos Ekonominėje Erdvėje ir kaimyninėse šalyse esančias organizuotas didmenines elektros energijos rinkas, siekdama nustatyti piktnaudžiavimo rinkos galia atvejus ar su rinkos struktūra susijusius trūkumus, taip pat skatinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą.
22)
Po 22 straipsnio įterpiamas šis ║ skyrius:
VIIa SKYRIUS
NACIONALINĖS REGULIAVIMO INSTITUCIJOS
22a straipsnis
Nacionalinių reguliavimo
institucijų paskyrimas ir nepriklausomumas
1.
Kiekviena valstybė narė paskiria vieną nacionalinę reguliavimo instituciją.
2.
Valstybės narės užtikrina
nacionalinės
reguliavimo institucijos nepriklausomumą ir užtikrina, kad ji naudotųsi savo įgaliojimais nešališkai ir skaidriai. Šiuo tikslu valstybė narė užtikrina, kad ▌ vykdydama jai šia direktyva
ir kitais atitinkamais teisės aktais
pavestas reguliavimo užduotis
nacionalinė
reguliavimo institucija:
a)
būtų teisiškai atskirta ir funkciniu atžvilgiu nepriklausoma nuo bet kokio kito viešojo ar privataus subjekto; ir
b)
jos darbuotojai ir vadovai veiktų nepriklausomai nuo bet kokių rinkos interesų; ir
c)
atlikdama reguliavimo užduotis
nesiektų gauti ir neklausytų jokios vyriausybės arba kito viešojo ar privačiojo subjekto
tiesioginių
nurodymų.
3.
Kad apsaugotų
nacionalinės
reguliavimo institucijos nepriklausomumą, valstybės narės pirmiausia užtikrina, kad:
a)
nacionalinė
reguliavimo institucija turėtų juridinio asmens statusą,
finansinę nepriklausomybę
ir tinkamų žmogiškųjų ir finansinių išteklių savo įgaliojimams vykdyti;
b)
nacionalinės reguliavimo institucijos valdančiosios tarybos nariai
būtų
skiriami
ne trumpesniam nei penkerių metų
, bet ne ilgesniam kaip septynerių metų
laikotarpiui, kurio negalima pratęsti.
Per pirmąją kadenciją šis laikotarpis pusei narių turi būti dveji su puse metų. Narius
per tą laikotarpį ją galima atleisti tik tuo atveju, jeigu
jie
nebeatitinka šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų arba padaro sunkų nusižengimą
pagal nacionalinę teisę; ir
c)
nacionalinės reguliavimo institucijos biudžeto poreikiams tenkinti naudojamos tiesioginės pajamos iš energijos rinkos operacijų.
22b straipsnis
Nacionalinės reguliavimo
institucijos politikos tikslai
Vykdydama šioje direktyvoje nurodytas reguliavimo užduotis,
nacionalinė
reguliavimo institucija imasi visų pagrįstų priemonių, kad būtų pasiekti šie tikslai:
a)
glaudžiai bendradarbiaujant su
Komisija, Agentūra ir
kitų valstybių narių
nacionalinėmis
reguliavimo institucijomis ║ skatinti konkurencingos, saugios ir aplinką tausojančios elektros energijos vidaus rinkos kūrimą Bendrijoje ir veiksmingą rinkos atvėrimą visiems Bendrijos vartotojams ir tiekėjams
, taip pat užtikrinti, kad elektros energijos tiekimo tinklai būtų veiksmingi bei patikimi ir kad jų veikla būtų nukreipta į ilgalaikius tikslus
;
b)
siekiant a punkte nurodyto tikslo, plėtoti konkurencingas ir tinkamai veikiančias ▌ rinkas Bendrijoje;
c)
panaikinti
visus
prekybos elektros energija tarp valstybių narių apribojimus, įskaitant reikiamų tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo pajėgumų sukūrimą, kad būtų įmanoma patenkinti paklausą
ir
padidinti nacionalinių rinkų integraciją
siekiant skatinti neribojamą elektros energijos perdavimą Bendrijoje
;
d)
kaip įmanoma taupesniu būdu
plėtoti
vartotojams skirtas,
saugias
,
patikimas
ir
veiksmingas
tinklo
sistemas
,
skatinant
sistemos
tinkamumą ir tuo pat metu užtikrinant energijos vartojimo efektyvumą ir didelio bei mažo masto atsinaujinančių šaltinių energijos integraciją bei užtikrinant elektros energijos gamybą iš mažų energijos šaltinių tiek perdavimo, tiek paskirstymo tinkluose
;
e)
sudaryti palankesnes sąlygas naujų gamintojų prieigai prie tinklo, visų pirma pašalinant kliūtis, kurios galėtų trukdyti naujų rinkos dalyvių ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamintojų prieigai;
f)
užtikrinti, kad tinklo operatoriams būtų sukurtos tinkamos paskatos trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu didinti tinklo veiksmingumą ir rinkos integraciją;
g)
užtikrinti
naudą klientams dėl efektyvaus
nacionalinių rinkų
veikimo, užtikrinant vartotojų apsaugą ir skatinant
veiksmingą konkurenciją kartu su konkurencijos institucijomis
;
h)
padėti siekti aukštų visuotinių ir viešųjų paslaugų teikimo elektros energijos tiekimo standartų, prisidėti prie pažeidžiamų vartotojų apsaugos, taip pat padėti užtikrinti, kad A priede nustatytos vartotojų apsaugos priemonės būtų veiksmingos; ir
i)
suderinti keitimosi būtinais duomenimis procedūras.
22c straipsnis
Nacionalinės reguliavimo
institucijos pareigos ir įgaliojimai
1.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos pareigos
, kurias, prireikus, ji vykdo konsultuodamasi su kitomis atitinkamomis Bendrijos ar nacionalinėmis institucijomis, perdavimo sistemos operatoriais ir kitomis rinkos suinteresuotosiomis šalimis, nepažeisdama jų konkrečios kompetencijos:
a)
savarankiškai ir remiantis skaidriais kriterijais nustatyti ir tvirtinti reguliuojamuosius tinklo tarifus ir tinklo tarifų sudedamąsias dalis;
b)
užtikrinti, kad perdavimo ir paskirstymo sistemos operatoriai bei, jeigu reikia, atitinkami sistemos savininkai ir visos elektros
energijos
įmonės laikytųsi šioje direktyvoje nustatytų įpareigojimų ir kitų atitinkamų Bendrijos įstatymų, įskaitant tuos, kurie taikomi tarpvalstybinio pobūdžio klausimams;
c)
su
kitų
valstybių narių
nacionaline
reguliavimo institucija ar institucijomis
ir Agentūra
bendradarbiauti tarpvalstybiniais klausimais
, įskaitant užtikrinti, kad tarp perdavimo infrastruktūros objektų būtų pakankami tinklų sujungimo pajėgumai, būtini veiksmingam bendram rinkos vertinimui ir tiekimo kriterijų saugumui nediskriminuojant tiekimo įmonių įvairiose valstybėse narėse
;
d)
laikytis
visų privalomų
Komisijos ir Agentūros
sprendimų bei juos įgyvendinti;
e)
kasmet teikti veiklos ir pareigų vykdymo ataskaitą
Komisijai,
atitinkamoms valstybių narių valdžios institucijoms
ir Agentūrai
.
Šiose ataskaitose
aprašomi veiksmai, kurių imtasi vykdant kiekvieną iš šiame straipsnyje išvardytų užduočių, ir pasiekti rezultatai;
f)
stebėti, kaip laikomasi šioje direktyvoje išdėstytų veiklos rūšių atskyrimo reikalavimų ir kitų susijusių Bendrijos teisės aktų ir
užtikrinti, kad perdavimo, paskirstymo ir tiekimo veiklos nebūtų subsidijuojamos kryžmiškai
ir kad paskirstymo ir perdavimo tarifai būtų nustatomi gerokai prieš prasidedant laikotarpiams, kuriais jie bus taikomi
;
g)
persvarstyti ir metinėje ataskaitoje įvertinti perdavimo sistemos operatorių investavimo planus atsižvelgiant į tai, ar tie planai atitinka visos Europos 10 metų
investavimo į
elektros
tinklą
planą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1228/2003 2c straipsnio 1 dalyje;
10 metų investavimo plane raginama skatinti investicijas ir užtikrinama, kad paslaugoms teikti užtektų darbuotojų ir jų kvalifikacija bei skaičius būtų pakankamas įsipareigojimams dėl paslaugų vykdyti; jei atitinkamas operatorius nesilaikys 10 metų investavimo plano, nacionalinė reguliavimo institucija pagal Agentūros rekomendacijas jam taikys atitinkamas sankcijas
;
h)
patvirtinti metinius perdavimo sistemos operatorių investavimo planus;
i)
stebėti tinklo
saugumo bei patikimumo reikalavimų laikymąsi, nustatyti arba patvirtinti paslaugų teikimo ir elektros energijos tiekimo kokybės normas ir reikalavimus
ir
peržiūrėti, kokia paslaugų kokybė pasiekta praeityje bei
persvarstyti tiekimo tinklo saugumo ir patikimumo taisykles;
j)
stebėti veiklos skaidrumo lygį ir užtikrinti, kad elektros
energijos
įmonės laikytųsi skaidrumo įsipareigojimų;
k)
skatinti rengti Europos nutraukiamo tiekimo sutartis;
l)
bendradarbiaujant su konkurencijos institucijomis stebėti
veiksmingo
rinkos atvėrimo ir konkurencijos didmeniniu bei mažmeniniu lygmeniu mastą, įskaitant elektros energijos mainus,
namų ūkio
vartotojams taikomas kainas, tiekėją pakeitusių vartotojų dalį,
tikrąjį suvartojimą atspindinčias tinkamas išankstinio mokėjimo sąlygas, prie elektros tinklo prijungtų vartotojų
ir nuo elektros tinklo atjungtų vartotojų dalį,
mokesčius už techninę priežiūrą
, nustatytos formos
namų ūkio
vartotojų skundus, ir bet kokį konkurencijos iškraipymą ar apribojimą bendradarbiaujant su konkurencijos institucijomis, taip pat teikti atitinkamoms konkurencijos institucijoms visą aktualią informaciją ir pranešti joms apie visus atitinkamus atvejus;
m)
stebėti, ar nepasitaiko konkurenciją ribojančios sutartinės praktikos, įskaitant išimtinių teisių sąlygas, kuriomis ne namų ūkio klientams gali būti užkirstas kelias arba apribota galimybė vienu metu sudaryti sutartis su daugiau nei vienu tiekėju ir reikiamais atvejais apie šią praktiką pranešti nacionalinėms konkurencijos institucijoms;
n)
visapusiškai atsižvelgiant į EB sutarties nuostatas, ilgalaikių susitarimų tarp energijos vartotojų ir tiekėjų, skatinančių energijos gaminimo ir paskirstymo gerėjimą ir tuo pat metu leidžiančių vartotojams pasidalyti atsirandančia nauda, su sąlyga, kad tokie susitarimai taip pat padėtų siekti optimalaus energetikos sektoriaus investicijų lygio, skatinimą;
o)
pripažinti laisvę sudaryti ilgalaikes sutartis ir galimybę sudaryti turtu grindžiamas sutartis, jeigu jos atitinka galiojančią Bendrijos teisę;
p)
stebėti, per kiek laiko perdavimo ir paskirstymo įmonės sujungia elektros energijos perdavimo linijas ir atlieka remonto darbus
, ir remiantis Agentūros nustatytomis gairėmis taikyti sankcijas, jeigu šie tinklų sujungimo ir remonto darbai vėluoja be pateisinamos priežasties
;
q)
nepažeidžiant kitų nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijos
stebėti
aukštus visuotinių ir viešųjų paslaugų teikimo elektros energijos sektoriuje standartus
ir
pažeidžiamų vartotojų apsaugą ▌;
r)
užtikrinti visišką vartotojų apsaugos priemonių, nustatytų A priede, veiksmingumą ir vykdymą;
s)
bent kartą per metus paskelbti rekomendacijas apie tai, ar tiekimo tarifai atitinka 3 straipsnio nuostatas
, šiose rekomendacijose deramą dėmesį skiriant reguliuojamų kainų, visų pirma didmeninių ir galutiniams klientams taikomų kainų, poveikiui rinkos veikimui
;
t)
pranešti nacionalinėms konkurencijos institucijoms ir Komisijai, kuriose valstybėse narėse reguliuojami tarifai mažesni negu rinkos kaina;
u)
nustatyti standartizuotas galutinio kliento ir tiekėjo arba paskirstytojo, arba skaitiklių sistemos operatoriaus santykių taisykles, kurios apimtų bent jau
prieigą prie duomenų apie vartotojų sunaudojamą energiją,
įskaitant duomenis apie kainas ir bet kokias kitas susijusias išlaidas,
suderintos
ir lengvai suprantamos tokių
duomenų formos taikymą,
tikrąjį suvartojimą atspindintį tinkamą išankstinį mokėjimą
ir
greitą
prieigą
visiems klientams
prie
šių
duomenų pagal A priedo h punktą;
v)
stebėti, kaip įgyvendinamos taisyklės, nustatančios perdavimo sistemos operatorių, paskirstymo sistemos operatorių, tiekėjų, vartotojų ir kitų rinkos dalyvių vaidmenis bei pareigas pagal Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003;
w)
stebėti investavimą į elektros energijos gamybos pajėgumus, t. y. ar investicijomis užtikrinamas tiekimo saugumas.
x)
prireikus naudotis veto teise, kai priimami sprendimai paskirti arba atleisti už perdavimo sistemos operatoriaus bendrąjį valdymą atsakingus asmenis;
y)
nustatyti arba patvirtinti prisijungimo prie tinklo tarifus ir paskelbti tokių tarifų nustatymo metodiką;
z)
nustatyti arba tvirtinti paslaugų kokybės standartus, stebėti jų taikymą ir skirti nuobaudas už jų nesilaikymą;
aa)
stebėti, kaip įgyvendinamos 24 straipsnyje nurodytos apsaugos priemonės;
ab)
derinti su svarbiausiais procesais rinkoje susijusius keitimosi duomenimis procesus regioniniu lygmeniu;
ac)
nekonkurencingose rinkose apibrėžtam ir ribotam laikotarpiui nustatyti viršutines kainos ribas, kad klientai būtų apsaugoti nuo piktnaudžiavimo rinka, reikėtų nustatyti pakankamai aukštas viršutines ribas, kad naujos įmonės nebūtų atgrasomos nuo planų įeiti į tas rinkas ir nebūtų pakenkta esamų konkurentų plėtrai;
ad)
tikrinti perdavimo sistemos operatoriaus techninės priežiūros politiką;
ae)
kartu su atitinkamomis planavimo institucijomis parengti gaires dėl konkretų laikotarpį trunkančios licencijavimo procedūros, siekiant paskatinti naujus rinkos dalyvius gaminti elektros energiją ir ja prekiauti; ir
af)
užtikrinti, kad didmeninių kainų kitimas būtų skaidrus.
2
.
1 dalyje minėtas stebėsenos pareigas gali vykdyti kita valdžios institucija, o ne nacionalinė reguliavimo institucija, jei valstybė narė taip numato. Tokiu atveju turi būti nedelsiant sudaryta galimybė nacionalinei reguliavimo institucijai naudotis atlikus tokią stebėseną gauta informacija.
Laikydamasi geresnio reglamentavimo principų nacionalinė reguliavimo institucija, vykdydama 1 dalyje minėtas pareigas, atitinkamai konsultuoja perdavimo sistemos operatorius ir glaudžiai bendradarbiauja su kitomis atitinkamomis nacionalinėmis valdžios institucijomis, išsaugodama jų nepriklausomumą, nepažeisdama jų konkrečių kompetencijų.
3
.
Kai pagal 10 straipsnį paskiriamas nepriklausomas sistemos operatorius, be šio straipsnio 1 dalyje jai pavestų užduočių,
nacionalinė
reguliavimo institucija taip pat:
a)
stebi, ar perdavimo sistemos operatorius ir nepriklausomas sistemos operatorius vykdo įsipareigojimus pagal šį straipsnį, ir pagal
5 dalies
d punktą skiria nuobaudas už įsipareigojimų nevykdymą;
b)
stebi nepriklausomo sistemos operatoriaus ir perdavimo sistemos savininko santykius ir jų bendradarbiavimą, siekdama užtikrinti, kad nepriklausomas sistemos operatorius laikytųsi įsipareigojimų, ir visų pirma reguliavimo institucija patvirtina sutartis bei vykdo nepriklausomo sistemos operatoriaus ir perdavimo sistemos savininko ginčų sprendimo funkcijas visų skundų atžvilgiu, kuriuos bet kuri šalis pateikia pagal
10 dalį
;
c)
nepažeidžiant 10 straipsnio 2c dalyje nustatytos procedūros, pirmajame dešimties metų elektros tinklo plėtros plane patvirtina investavimo planus ir daugiametį tinklo plėtros planą, kurį kasmet teikia nepriklausomas sistemos operatorius;
d)
užtikrina, kad į nepriklausomo sistemos operatoriaus renkamų mokesčių už tinklo prieigą tarifus būtų įskaičiuotas tinkamas atlygis tinklo savininkui ar savininkams už tinklo įrangą ir bet kokias naujas investicijas į ją;
e)
turi įgaliojimus atlikti patikrinimus perdavimo sistemos savininko ir nepriklausomo sistemos operatoriaus patalpose;
ir
f)
prižiūri, kaip nepriklausomas sistemos operatorius naudoja pagal ║
Reglamento
(EB) Nr. 1228/2003 6 straipsnio 6 dalį surinktas perkrovos valdymo pajamas.
4.
Pagal 1 dalies l punkto nuostatas stebėdamos nacionalines elektros energijos rinkas, taip pat didmenines ir mažmenines kainas, nacionalinės reguliavimo institucijos priima suderintą metodiką, kuriai pritaria ir kurią patvirtina Agentūra.
5
.
Valstybės narės užtikrina, kad
nacionalinėms
reguliavimo institucijoms būtų suteikti įgaliojimai, kuriais naudodamosi jos galėtų veiksmingai ir operatyviai vykdyti 1 ir 2 ║ dalyse nurodytas pareigas. Siekiant šio tikslo,
nacionalinė
reguliavimo institucija turi,
inter alia,
šiuos įgaliojimus:
a)
priimti turinčius teisinę galią spendimus dėl elektros
energijos
įmonių;
b)
bendradarbiaudama su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis atlikti elektros energijos rinkos veikimo tyrimą ir nuspręsti, ▌ kokių reikia imtis priemonių veiksmingai konkurencijai skatinti ir tinkamam rinkos veikimui užtikrinti ▌;
c)
iš
elektros
energijo
s
įmonių gauti
visą informaciją, būtiną jos užduotims atlikti,
įskaitant visus paaiškinimus, kodėl atsisakoma trečiosioms šalims suteikti prieigą, ir informaciją apie priemones, reikalingas tinklui įtvirtinti, taip pat reikiamais atvejais bendradarbiauti su finansų rinkų reguliavimo institucijomis
;
d)
šioje direktyvoje arba bet kokiu reguliavimo institucijos ar
Agentūros
sprendimu nustatytų įpareigojimų nevykdančioms elektros
energijos
įmonėms nustatyti veiksmingas, tinkamas ir atgrasančias poveikio priemones;
e)
║ atlikti
tinkamus
tyrimus,
turėdama
reikiamus įgaliojimus
vadovauti ginčų sprendimui
pagal
10
ir
11
dalis;
f)
patvirtinti 24 straipsnyje nurodytas apsaugos priemones.
6
.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos atsakingos už toliau nurodytose srityse taikomų nuostatų ir sąlygų pastarosioms dar neįsigaliojus nustatymą ar patvirtinimą:
a)
galimybės prisijungti prie nacionalinių elektros tinklų suteikimas ir prieiga prie jų, įskaitant perdavimo ir paskirstymo tarifus
ir jų nustatymo metodikas, arba (kaip alternatyva) perdavimo ir paskirstymo tarifų nustatymo ir patvirtinimo metodikos ir jų kontrolė
. Šie tarifai
atspindi faktines veiksmingo operatoriaus išlaidas ir yra skaidrūs. Jie
turi būti tokie, kad būtų įmanoma užtikrinti būtinąsias investicijas į elektros tinklus tokiu būdu, kad investicijų pakaktų užtikrinti elektros tinklų pakankamumą.
Šie tarifai yra nediskriminaciniai naujų rinkos dalyvių atžvilgiu;
b)
▌pasiūlos ir paklausos balanso užtikrinimo paslaugų
, kurios kiek įmanoma labiau atspindi išlaidas ir neturi įtakos pajamoms, tuo pat metu užtikrina tinkamas paskatas tinklo vartotojams išlaikyti savo teikiamo galingumo ir sunaudojamos energijos pusiausvyrą, teikimas
;
šios paslaugos yra sąžiningos ir nediskriminuojančios bei pagrįstos objektyviais kriterijais;
c)
prieiga prie tarpvalstybinių infrastruktūrų, įskaitant pajėgumų skyrimo ir perkrovos valdymo procedūras.
Nacionalinės reguliavimo institucijos turi teisę reikalauti, kad perdavimo sistemos operatoriai keistų šias nuostatas ir sąlygas.
7
.
Nustatant ar tvirtinant
tarifų nustatymo ir pasiūlos ir paklausos balanso užtikrinimo metodus
,
nacionalinės
reguliavimo institucijos užtikrina, kad tinklo operatoriams būtų sukurtos pakankamos paskatos tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu didinti veiksmingumą, skatinti rinkos integraciją
, užtikrinti tiekimo saugumą
ir prisidėti vykdant susijusius mokslinius tyrimus.
8.
Nacionalinės reguliavimo institucijos stebi nacionalinių elektros energijos sistemų ir jungiamųjų linijų perkrovos valdymą.
Perdavimo sistemos operatoriai pateikia savo perkrovos valdymo procedūras, įskaitant pajėgumų skyrimą, nacionalinėms reguliavimo institucijoms tvirtinti. Nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti pakeisti šias procedūras prieš jas patvirtindamos.
9
.
Nacionalinėms reguliavimo
institucijoms suteikiama teisė reikalauti, kad perdavimo ir paskirstymo sistemos operatoriai, jeigu reikia, pakeistų
šiame straipsnyje nurodytas
nuostatas ir sąlygas ▌ , siekiant užtikrinti, kad jos būtų proporcingos ir taikomos nediskriminuojant.
Jeigu vėluojama nustatyti perdavimo ir paskirstymo tarifus, reguliavimo institucijos turi turėti teisę nustatyti laikinus perdavimo ir paskirstymo tarifus ir nuspręsti dėl atitinkamų kompensavimo priemonių, jeigu galutiniai tarifai būtų kitokie nei šie laikinieji tarifai.
10
.
Bet kuri šalis, nepatenkinta perdavimo ar paskirstymo sistemos operatoriaus veiksmais
, susijusiais su operatoriaus įpareigojimais pagal šią direktyvą
, gali paduoti skundą
nacionalinei
reguliavimo institucijai, kuri, veikdama kaip ginčų sprendimo institucija, priima sprendimą per du mėnesius nuo skundo gavimo dienos. Kai
nacionalinei
reguliavimo
institucijai
reikia gauti daugiau informacijos, šį laikotarpį galima pratęsti dviem mėnesiais. Šį laikotarpį
taip pat
galima pratęsti, jeigu su tuo sutinka skundą padavusi šalis.
Nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas yra privalomas nebent ir iki tol, kol jis panaikinamas apeliacine tvarka
.
11.
Bet kuri nukentėjusioji šalis, turinti teisę pateikti skundą, susijusį su sprendimu dėl tarifų arba metodikos, priimtų pagal šį straipsnį, o kai
nacionalinė
reguliavimo institucija yra įpareigota konsultuotis – dėl
pasiūlytų tarifų ar
metodikos, ne vėliau kaip per du mėnesius arba per trumpesnį valstybių narių nustatytą laikotarpį nuo sprendimo ar jo projekto paskelbimo dienos pateikti skundą dėl persvarstymo. Toks skundas nesustabdo sprendimo įgyvendinimo.
12
.
Valstybės narės sukuria tinkamus ir veiksmingus reguliavimo, kontrolės ir skaidrumo mechanizmus, siekdamos išvengti piktnaudžiavimo vyraujančia padėtimi, ypač kai tai kenkia vartotojų interesams, ir bet kokio piktybiško elgesio. Nustatant šiuos mechanizmus atsižvelgiama į Sutarties, ypač jos 82 straipsnio, nuostatas.
13
.
Nacionalinė reguliavimo institucija įsteigia nepriklausomą skundų nagrinėjimo tarnybą ar alternatyvią vartotojų teisių gynimo struktūrą, pvz., nepriklausomą energetikos ombudsmeną ar vartotojų instituciją. Ši tarnyba ar struktūra turi būti atsakinga už veiksmingą skundų nagrinėjimą ir atitikti pažangiausios patirties kriterijus. Nacionalinė reguliavimo institucija nustato skundų nagrinėjimo standartus ir gaires gamintojams ir tinklo operatoriams.
14
.
Valstybės narės užtikrina, kad būtų imtasi atitinkamų priemonių, įskaitant patraukimą atsakomybėn administracine ir baudžiamąja tvarka pagal jų nacionalinius įstatymus, prieš atsakinguosius fizinius ar juridinius asmenis, nesilaikančius šia direktyva nustatytų slaptumo taisyklių.
15
.
10
ir
11 dalyse
nurodyti skundai nepažeidžia teisės Bendrijos ar nacionalinėje teisėje nustatyta tvarka paduoti apeliaciją.
16
.
Nacionalinės reguliavimo institucijos
priimami sprendimai turi būti
deramai
pagrįsti
ir vieši, kad būtų galima vykdyti jų teisinę priežiūrą.
17
.
Valstybės narės užtikrina, kad būtų parengti tinkami nacionaliniai mechanizmai, kuriuos taikant šalis, kurios atžvilgiu nacionalinė reguliavimo institucija priima vienokį ar kitokį sprendimą, turėtų teisę paduoti apeliaciją
nacionalinei teisminei institucijai
arba kitai
nešališkai nacionalinei institucijai, kuri nepriklauso nei
nuo suinteresuotųjų šalių
, nei nuo jokios vyriausybės
.
▌
22d straipsnis
Tarpvalstybinio pobūdžio klausimų reguliavimo tvarka
1.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos glaudžiai bendradarbiauja ir konsultuojasi vienos su kitomis bei teikia vienos kitoms bei
Agentūrai
visą informaciją, reikalingą šioje direktyvoje nustatytoms užduotims atlikti. Jeigu keičiamasi informacija, ją gaunančioji institucija užtikrina tokį informacijos slaptumą, kokio prašo perduodančioji institucija.
2.
Siekiant užtikrinti, kad į regioninių elektros energijos rinkų integraciją būtų atsižvelgta tinkamose reguliavimo struktūrose, tinkamos nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina, glaudžiai bendradarbiaudamos su Agentūra ir jai vadovaujant, kad jų regioninėse rinkose būtų atliktos bent šios reguliavimo užduotys:
a)
būtų bendradarbiaujama
bent regiono mastu,
siekiant
skatinti eksploatacinių priemonių rengimą optimaliam elektros tinklo valdymui užtikrinti, skatinti bendras elektros energijos biržas ir tarpvalstybinio elektros energijos perdavimo pajėgumų paskirstymo galimybes,
sudaryti tinkamo
nacionalinių perdavimo sistemų sujungimo pajėgumų
lygio galimybę, įskaitant naujus jungiamuosius tinklus, regione ir tarp regionų,
kad būtų užtikrinama
veiksmingos konkurencijos plėtotė ir tiekimo saugumo gerėjimas;
b)
bent atitinkamo regiono lygiu būtų suderinti visi techniniai ir rinkos kodeksai, taikomi atitinkamos perdavimo sistemos operatoriams ir kitiems rinkos dalyviams;
c)
būtų suderintos taisyklės, pagal kurias valdomos perkrovos ir teisingas pajamų ir (arba) perkrovos valdymo sąnaudų perskirstymas visiems rinkos dalyviams;
d)
būtų nustatytos taisyklės, siekiant užtikrinti, kad elektros energijos biržos (-ų) savininkai ir (arba) valdytojai, kurie daro įtaką atitinkamai regiono jungtinei rinkai, būtų visiškai nepriklausomi nuo energijos gamybos įrangos savininkų ir (arba) valdytojų.
3.
Nacionalinės reguliavimo institucijos turi teisę sudaryti tarpusavio susitarimus bendradarbiavimui reguliavimo srityje skatinti ir 1 ir 2 dalyse nurodytiems veiksmams vykdyti prireikus konsultuojantis su kitomis susijusiomis nacionalinėmis institucijomis ir nepažeidžiant šių institucijų konkrečios kompetencijos.
4
.
Agentūra nusprendžia dėl bent dvi valstybes nares sujungiančių infrastruktūros objektų reguliavimo tvarkos:
a)
gavusi bendrą kompetentingų nacionalinių reguliavimo institucijų prašymą, arba,
b)
jeigu kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos per šešis mėnesius nuo dokumentų įteikimo paskutinei iš tų reguliavimo institucijų nesugeba susitarti dėl atitinkamos reguliavimo tvarkos.
▌
22e straipsnis
Gairėse nustatytų reikalavimų vykdymas
1.
Komisija ar bet
kuri
nacionalinė
reguliavimo institucija ║ gali prašyti
Agentūros
pateikti nuomonę, ar laikomasi sprendimo, kurį
nacionalinė
reguliavimo institucija priėmė laikydamasi šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1228/2003 nurodytų gairių.
2.
Agentūra per keturis mėnesius
nuo prašymo pateikimo datos
pateikia nuomonę reguliavimo institucijai, paprašiusiai patiekti nuomonę, ║ Komisijai
arba nacionalinei
reguliavimo institucijai, priėmusiai atitinkamą sprendimą.
3.
Jeigu
ginčijamą
sprendimą priėmusi
nacionalinė
reguliavimo institucija
nesilaiko Agentūros nuomonės
per keturis mėnesius nuo tos nuomonės pateikimo dienos,
Agentūra
apie tai praneša Komisijai.
4.
Bet kuri
nacionalinė
reguliavimo institucija gali pranešti Komisijai, jeigu ji mano, kad
nacionalinės
reguliavimo institucijos priimtas sprendimas neatitinka šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1228/2003 nurodytų gairių reikalavimų per du mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos.
5.
Jeigu Komisija per du mėnesius
nuo tada, kai jai pranešta, kad nesilaikoma Agentūros nuomonės
pagal ║ 3 dalį arba
nesilaikoma gairių
pagal ║ 4 dalį, ║ ar savo nuožiūra per tris mėnesius nuo
ginčijamo
sprendimo priėmimo dienos nustato, kad ║ kyla pagrįstų abejonių
dėl nacionalinės reguliavimo institucijos priimto sprendimo atitikties
šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1228/2003
nurodytoms gairėms
, Komisija gali nuspręsti pradėti tyrimą. Šiuo atveju Komisija
nacionalinės
reguliavimo institucijos ir į tyrimą įtrauktų atitinkamų suinteresuotųjų šalių prašo pateikti pastabas.
6.
Jeigu Komisija nusprendžia pradėti tyrimą, ne vėliau nei po keturių mėnesių nuo sprendimo pradėti tyrimą ji skelbia galutinį sprendimą:
a)
neprieštarauti reguliavimo institucijos sprendimui; arba
b)
reikalauti, kad atitinkama
nacionalinė
reguliavimo institucija iš dalies pakeistų ar atšauktų sprendimą, jeigu Komisija mano, kad nebuvo laikomasi gairių reikalavimų.
7.
Jeigu Komisija per ║ 5 ir 6 dalyse nustatytą laikotarpį nenusprendė pradėti tyrimo arba nepriėmė galutinio sprendimo, tada tariama, kad ji neprieštarauja
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimui.
8.
Nacionalinė reguliavimo
institucija per du mėnesius įgyvendina Komisijos sprendimą iš dalies pakeisti ar atšaukti sprendimą ir apie tai atitinkamai praneša Komisijai.
▌
22f straipsnis
Įpareigojimas laikyti duomenis
1.
Valstybės narės elektros energijos tiekimo įmones įpareigoja bent penkerius metus laikyti ir nacionalinei reguliavimo institucijai, nacionalinei konkurencijos institucijai ir Komisijai pateikti atitinkamus duomenis apie visus sandorius, su didmeniniais vartotojais ir perdavimo sistemos operatoriais sudarytus remiantis elektros energijos tiekimo sutartimis ir elektros energijos rinkos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis.
2.
Duomenys rengiami taip, kad būtų išsamiai nurodomos tam tikros sandorių charakteristikos, t. y. trukmė, tiekimo ir apmokėjimo taisyklės, kiekis, įvykdymo data ir laikas, sandorio kainos, didmeninio vartotojo identifikavimo priemonės ir išsami informacija apie visas neįvykdytas elektros energijos tiekimo sutartis ir neįgyvendintas elektros energijos rinkos išvestines finansines priemones.
3.
Nacionalinė reguliavimo
institucija
pateikia savo tyrimų arba užklausų rezultatų ataskaitas
rinkos dalyviams,
kartu užtikrindama,
kad neskelbtina komercinė informacija apie atskirus rinkos dalyvius ar atskirus sandorius nebus atskleista. ▌
▌
4
.
Įmonėms, kurioms taikoma Direktyva 2004/39/EB,
šiuo straipsniu
nenustatomi papildomi įpareigojimai šio straipsnio 1 dalyje nurodytų institucijų atžvilgiu.
5
.
Jeigu ║ 1 dalyje nurodytoms institucijoms reikia pasinaudoti duomenimis, kuriuos laiko subjektai, kuriems taikoma Direktyva 2004/39/EB, pagal tą direktyvą įgaliotos institucijos
toms
institucijoms pateikia reikalingus duomenis.
23)
23 straipsnis išbraukiamas.
24)
26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip
:
2.
Valstybė narė, kuri, po šios Direktyvos įsigaliojimo, dėl techninio pobūdžio priežasčių susiduria su esminėmis problemomis, atverdama kai kurių 21 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų ne namų ūkio klientų ribotų grupių rinką, gali prašyti nuo šios nuostatos nukrypti leidžiančios nuostatos, kurią Komisija gali leisti taikyti ne ilgesnį kaip 12 mėnesių laikotarpį nuo 30 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos. Bet kuriuo atveju tokia nukrypti leidžianti nuostata nustoja galioti nuo 21 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytos datos.
b)
pridedama ši dalis:
2a.
Valstybės narės gali netaikyti pramoniniams tinklams III, IV, V, VI ir VII skyrių nuostatų. Dėl šių išlygų trečiųjų šalių prieigos principas nepaveikiamas. Be to, išlygos negali trukdyti viešųjų paskirstymo sistemų uždaviniams."
.
▌
25)
A priedas iš dalies keičiamas taip:
a)
a punktas pakeičiamas taip:
a)
"a) turėtų teisę sudaryti su savo elektros energijos paslaugų tiekėju sutartį, nustatančią:
–
tiekėjo tapatybę ir adresą;
–
numatomas paslaugas, siūlomus paslaugų kokybės lygius bei pirmojo prijungimo laiką;
-
siūlomų priežiūros paslaugų tipus;
–
priemones, kuriomis galima gauti naujausią informaciją apie taikomus tarifus ir mokesčius už techninę priežiūrą;
–
sutarties galiojimo laiką, paslaugų bei sutarties pratęsimo ir nutraukimo sąlygas; ar suteikiama teisė nutraukti sutartį neprivalant nieko mokėti;
–
bet kokias kompensacijas ir sumokėtų pinigų grąžinimo tvarką, kuri taikoma jei nesilaikoma pagal sutartį teikiamos paslaugos kokybės lygio, įskaitant netikslių ir vėluojančių sąskaitų išdavimą;
–
metodą, kuriuo pradedama ginčų sprendimo tvarka, laikantis f punkto nuostatų;
–
informaciją apie vartotojų teises, į kurią įtraukta viskas, kad paminėta pirmiau, aiškiai nurodytą sąskaitose ir elektros energijos įmonių tinklalapiuose; ir
–
išsamią informaciją apie kompetentingas apeliacijas nagrinėjančias institucijas ir procedūrą, kurią turėtų pradėti vartotojas ginčo atveju.
Sąlygos turi būti sąžiningos ir gerai žinomos iš anksto. Bet kuriuo atveju šiame punkte pateikta informacija bus pateikta prieš sudarant ar patvirtinant sutartį. Kai sutartys sudaromos per tarpininkus, ta informacija taip pat bus pateikta prieš sudarant sutartį;
b)
b punktas pakeičiamas taip:
b)
jiems būtų tinkamai pranešama apie bet kokius ketinimus pakeisti sutarties sąlygas, o informuojant apie šiuos ketinimus, jiems būtų pranešama apie jų teisę nutraukti sutartį. Paslaugų tiekėjai tiesiogiai, skaidriai ir suprantamai praneš savo vartotojams apie visus mokesčių padidėjimus; ši informacija pranešama pakankamai anksti, ne vėliau kaip prieš vieną įprastą sąskaitų pateikimo laikotarpį iki įsigaliojant mokesčių padidėjimui. Valstybės narės užtikrins, kad vartotojai galėtų laisvai nutraukti sutartis, jei naujos sąlygos, apie kurias jiems pranešė elektros energijos paslaugų tiekėjas, jiems nepriimtinos;
c)
d punktas pakeičiamas taip:
d)
galėtų rinktis iš įvairių mokėjimo būdų, kuriais nebus diskriminuojami klientai. Bet kuris sąlygų skirtumas turi atspindėti tiekėjo išlaidas, susijusias su skirtingų mokėjimo sistemų taikymu. Bendros sąlygos turės būti sąžiningos ir skaidrios. Sąlygos bus paskelbiamos aiškia ir suprantama kalba. Vartotojai turės būti apsaugoti nuo nesąžiningų ar klaidinančių pardavimo metodų, įskaitant nesutartines prekiautojo daromas kliūtis, pvz., perdėtus reikalavimus, susijusius su sutarties dokumentais;
d)
f punktas pakeičiamas taip:
f)
gautų naudą, kurią teikia skaidri, paprasta ir nebrangi jų skundų nagrinėjimo tvarka. Pirmiausia visi vartotojai turi teisę į tai, kad jų elektros energijos paslaugų teikėjas paslaugą teiktų ir skundus administruotų vadovaudamasis tarptautiniais standartais. Taikant tokią tvarką, ginčai turi būti sprendžiami sąžiningai ir operatyviai bei per tris mėnesius, o kai to reikia, turi būti taikoma pinigų grąžinimo ir (arba) kompensavimo sistema. Kai įmanoma, ši tvarka nustatoma atsižvelgiant į Komisijos rekomendacijoje 98/257/EB
*
nustatytus principus;
________________________
*
OL L 115, 1998 4 17, p. 31
.
e)
pridedami šie punktai:
h)
"h)
galėtų lengvai pakeisti tiekėją ir
turėtų galimybę naudotis duomenimis apie savo suvartojimą ir sudarius aiškų susitarimą bei nemokamai galėtų leisti bet kokiai
leidimą
turinčiai
tiekimo
įmonei naudotis savo skaitiklių duomenimis. Už duomenų tvarkymą atsakinga šalis tuos duomenis privalo pateikti įmonei. Valstybės narės nustato duomenų formatą ir tvarką, pagal kurią tiekėjai ir vartotojai gali naudotis šiais duomenimis. Už šią paslaugą papildomo mokesčio vartotojams nustatyti neleidžiama
;
i)
bent jau kiekvieną mėnesį
būtų tinkamai informuojami apie tikrąjį elektros energijos suvartojimą ir kainas. Už šią paslaugą papildomo mokesčio vartotojams nustatyti neleidžiama.
Valstybės narės užtikrina, kad pažangių skaitiklių įdiegimas, kuo mažiau trikdant vartotojus, būtų baigtas per ...
*
ir kad už šį įdiegimą būtų atsakingos elektros energijos tiekimo ar paskirstymo bendrovės.
Nacionalinės reguliavimo institucijos yra atsakingos už šios plėtros proceso priežiūrą ir bendrų standartų nustatymą šiuo tikslu.
Valstybės narės užtikrina, kad standartai, pagal kuriuos nustatomi būtiniausi skaitiklių techninės konstrukcijos ir eksploatavimo reikalavimai, būtų rengiami siekiant išspręsti sąveikos problemas ir taip vartotojams užtikrinti didžiausią naudą mažiausiomis kainomis
;
j)
pakeitus elektros energijos tiekėją, galutinę uždarymo sąskaitą gauna ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po to, kai informuojamas atitinkamas tiekėjas.
___________________________
*
10 metų nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo datos.".
2 straipsnis Perkėlimas į nacionalinę teisę
1.
Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip per ...
*
18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo datos.
, įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę.
Jos taiko šias nuostatas nuo* ║.
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodų darymo tvarką nustato valstybės narės.
2.
Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.
3 straipsnis Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja [...] dieną nuo jos paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
4 straipsnis
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta ║ ...,
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu
Pirmininkas Pirmininkas
