P6_TA(2005)0320
Programa PROGRESS ***I
A6-0199/2005
Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, įsteigiančio Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą - PROGRESS ( KOM(2004)0488 – C6-0092/2004 – 2004/0158(COD) )
(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( KOM(2004)0488 ) Dar nepaskelbta OL.
,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 13 straipsnio 2 dalį, 129 straipsnį ir 137 straipsnio 2 dalies a punktą, kuriais vadovaujantis buvo pateiktas Komisijos pasiūlymas ( C6-0092/2004 ),
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą bei Biudžeto komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ( A6-0199/2005 ),
1.
pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2.
atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlyme numatyti asignavimai laikotarpiu po 2006 m. priklauso nuo sprendimo dėl kito daugiamečio finansinio plano;
3.
ragina Komisiją, kai tik bus priimtas kitas daugiametis finansinis planas, prireikus pateikti pasiūlymą dėl programai skirtos orientacinės finansinės sumos tikslinimo;
4.
ragina Komisiją pakartotinai pateikti pasiūlymą Parlamentui, jei ji ketina iš esmės keisti šį pasiūlymą arba pakeisti jį kitu tekstu;
5.
paveda Pirmininkui perduoti Europos Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
P6_TC1-COD(2004)0158
Europos Parlamento pozicija priimta per pirmąjį svarstymą 2005 m. rugsėjo 6 d. siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą
Nr. .../2005/EB
, įsteigiantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą – PROGRESS
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 13 straipsnio 2 dalį, 129 straipsnį ir 137 straipsnio 2 dalies a punktą,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę OL C ....
,
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę OL C
164, 2005 7 5, p. 48.
,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos
2005 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento pozicija.
,
kadangi: 1)
2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryba kaip sudedamąją Sąjungos bendrosios strategijos dalį nurodė užimtumo ir socialinės įtraukties skatinimą siekiant jos strateginio tikslo – kad kitą dešimtmetį ES taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis paremta ekonomika pasaulyje, kurioje tvarus ekonomikos augimas būtų suderintas su didesniu bei geresnės kokybės užimtumu ir tvirtesne socialine sanglauda. Taryba apibrėžė ambicingus tikslus ir siekius, kad ES vėl būtų visiškas užimtumas, gerinama darbo kokybė ir didinamas našumas, skatinama socialinė sanglauda ir imli darbo rinka.
(2)
Atsižvelgiant į išreikštą Komisijos ketinimą konsoliduoti ir racionalizuoti ES finansavimo priemones, šiuo sprendimu turėtų būti nustatyta vieninga ir supaprastinta programa, kuri tęstų ir plėtotų veiklą, pradėtą įgyvendinti remiantis 2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimu 2000/750/EB, nustatančiu Bendrijos kovos su diskriminacija veiksmų programą (2001–2006) OL L 303, 2000 12 2, p. 23.
, 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimu 2001/51/EB, patvirtinančiu programą, susijusią su Bendrijos pagrindų strategija dėl lyčių lygybės
(2001-2005)
OL L 17, 2001 11 19, p. 22.
, 2001 m.
gruodžio 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr.
50/2002/EB dėl Bendrijos veiksmų programos, skatinančios valstybių narių bendradarbiavimą, siekiant įveikti socialinę atskirtį, sukūrimo OL L 10, 2002 1 12, p. 1.
, 2002 m. birželio 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu
Nr.
1145/2002/EB dėl užimtumą skatinančių Bendrijos priemonių OL L 170, 2002 6 29, p. 1.
ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 848/2004/EB, nustatančiu Bendrijos veiksmų programą skatinti vyrų ir moterų lygybės srityje Europos lygmeniu aktyvioms organizacijoms
OL L 157, 2004 4 30, p. 18. Pataisyta OL L 195, 2004 6 2, p. 7.
,
taip pat su darbo sąlygomis susijusią veiklą Bendrijos lygiu.
3)
1997ºm.
neeilinio susitikimo užimtumo klausimais
Liuksemburge metu Europos Vadovų Taryba inicijavo Europos užimtumo strategiją.
Ji numato
valstybių narių užimtumo politikos koordinavimą remiantis suderintomis užimtumo gairėmis ir rekomendacijomis. Šiuo metu Europos užimtumo strategija
yra svarbiausia priemonė
Lisabonos strategijos užimtumo ir darbo rinkos
tikslams įgyvendinti
.
(4)
Lisabonos Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Sąjungoje žemiau skurdo ribos gyvenančių žmonių skaičius ir socialinės atskirties lygis yra nepriimtinas, todėl būtina imtis priemonių, kurios turėtų lemiamą reikšmę skurdo panaikinimui, ir tam nustatyti atitinkamus tikslus. Tuos tikslus 2000 m. gruodžio 7, 8 ir 9 dienomis suderino Nicos Europos Vadovų Taryba. Ši Taryba taip pat susitarė, kad kovos su socialine atskirtimi politika turi būti pagrįsta atviru koordinavimo metodu derinant nacionalinius veiksmų planus ir Komisijos bendradarbiavimo iniciatyvą.
(5)
Demografiniai pokyčiai yra didelis ilgalaikis iššūkis socialinės apsaugos sistemų
gebėjimui
užtikrinti
deramas
pensijas ir
aukštos kokybės visuotinai prieinamą ir ilgą laikotarpį finansuojamą
sveikatos bei ilgalaikę
priežiūrą. Todėl
svarbu skatinti politiką, kuri užtikrintų pakankamą socialinę apsaugą ir
socialinės apsaugos sistemų
finansinį tvarumą.
Taryba nusprendė, kad bendradarbiaujant socialinės apsaugos srityje turėtų būti vadovaujamasi
atviru koordinavimo metodu.
(6)
Šiame kontekste reikia atkreipti dėmesį į ypatingą imigrantų padėtį ir į tai, kad svarbu imtis priemonių keičiant nelegalų ir dažnai nestabilų migrantų darbą į nuolatinius darbo santykius, suteikiant šiems darbuotojams galimybę naudotis tokia pačia socialine apsauga, gauti išmokas ir dirbti tokiomis pačiomis darbo sąlygomis, kokiomis dirba legalūs darbuotojai.
(7)
Minimalių standartų užtikrinimas ir darbo sąlygų gerinimas ES yra vieni iš pagrindinių Europos socialinės politikos ypatumų ir gali būti vertinami kaip svarbus bendrasis Europos Sąjungos tikslas. Bendrija svariai remia ir papildo valstybių narių veiklą darbuotojų sveikatos ir saugos, darbo sąlygų,
įskaitant būtinybę derinti profesinį ir šeimos gyvenimą,
darbuotojų apsaugos nutraukus jų darbo sutartį, darbuotojų informavimo,
dalyvavimo
ir konsultavimo,
atstovavimo darbuotojų ir darbdavių interesams
ir
kolektyvinio
gynimo srityse.
(8)
Diskriminavimo draudimas yra pamatinis Europos Sąjungos principas.
Sutarties 13
straipsnyje numatomi veiksmai, skirti kovoti su diskriminavimu dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. Diskriminavimo draudimas taip pat įtvirtintas
Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21
straipsnyje
. Būtina suderinti konkrečius įvairių diskriminacijos formų požymius,
o siekiant užkirsti kelią diskriminavimui dėl vienos ar keleto priežasčių ir su juo kovoti, lygiagrečiai turi būti parengtos atitinkamos priemonės.
Todėl
įvertinant galimybes naudotis programa ir jos rezultatus,
būtina atsižvelgti į ypatingus neįgaliųjų poreikius
, siekiant užtikrinti, kad neįgalieji galėtų visapusiškai ir lygiomis galimybėmis naudotis PROGRESS programos lėšomis finansuojamos veiklos rezultatais bei ją vertinti, įskaitant ir galimybę kompensuoti neįgaliųjų patiriamas papildomas sąnaudas. Patirtis, sukaupta per daugelį metų kovojant su tam tikromis diskriminavimo formomis, įskaitant diskriminavimą dėl lyties, gali būti naudinga kovojant su kitokio pobūdžio diskriminavimu.
(9)
Vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 13 straipsniu, Taryba
priėmė šias direktyvas:
2000 m. birželio 29 d. Direktyvą 2000/43/
EB
, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės OL L 180, 2000 7 19, p. 22.
, kuri draudžia diskriminaciją dėl rasės ar etninės priklausomybės
inter alia
tokios srityse kaip užimtumas, profesinis mokymas, švietimas,
galimybė gauti prekes bei paslaugas
ir socialinė apsauga, 2000 m. lapkričio 27 d. Direktyvą 2000/78/
EB
, nustatančią vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus OL L 303, 2000 12 2, p. 16.
ir draudžiančią diskriminaciją užimtumo ir profesinėje srityje dėl religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos
bei 2004 m. gruodžio 13 d. Direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo
OL L 373, 2004 12 21, p. 37.
.
(10)
Pagal Sutarties 2ºir 3ºstraipsnius
vienodas požiūris į moteris ir vyrus yra vienas svarbiausių Bendrijos teisės
principų
. Juo vadovaujantis priimtos direktyvos bei kiti aktai
labai padeda gerinti moterų padėtį
. Bendrijoje vykdant veiksmus sukaupta patirtis atskleidė, kad, siekiant skatinti lyčių lygybę ES politikoje būtina derinti
skirtingus instrumentus
, įskaitant teisės aktus, finansavimo priemones ir diegimo mechanizmus,
kad jie vienas kitą stiprintų
. Pagal lyčių aspekto diegimo principą
į moterų ir vyrų lygybę
turi būti
atsižvelgta visuose
šios programos
skyriuose ir priemonėse
.
(11)
Regionų, nacionaliniu ir ES lygmeniu veikiančios nevyriausybinės organizacijos yra svarbūs sėkmingo bendrųjų programos tikslų įgyvendinimo vykdytojai ir todėl turėtų atitinkamuose ES tinkluose vaidinti svarbų vaidmenį kuriant, vykdant bei stebint šią programą.
(12)
Kadangi
siūlomo veiksmo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti dėl būtinybės
keistis informacija ES lygiu ir skleisti gerą praktiką visoje Bendrijoje, ir kadangi dėl daugiašalių Bendrijos veiksmų ir priemonių dimensijos
tų tikslų būtų geriau siekti Bendrijos lygmeniu
,
laikydamasi
Sutarties 5 straipsnyje
nustatyto subsidiarumo principo Bendrija
gali
patvirtinti priemones
. Pagal
tame
straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo Sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti.
(13)
Šiuo sprendimu nustatomas finansinis pagrindas visam programos įgyvendinimo laikotarpiui. Programa bus pagrindinis atskaitos taškas biudžeto valdymo institucijai, kaip nurodyta 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės ir biudžeto vykdymo tvarkos gerinimo 33 punkte OL C 172, 1999 6 18, p. 1.
.
(14)
Šio sprendimo įgyvendinimui būtinų priemonių turi būti imamasi pagal
1999 m. birželio 28 d.
Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką OL L 184, 1999 7 17, p. 23.
,
NUSPRENDĖ:
1 straipsnis
Programos įsteigimas
Siekiant finansiškai paremti Europos Sąjungos tikslų užimtumo ir socialinių reikalų srityje įgyvendinimą ir
taip
vadovaujantis
Lisabonos
strategija prisidėti prie Socialinės politikos darbotvarkėje (2006–2010)
Komisijos pranešimas apie Socialinės politikos darbotvarkę ( KOM(2005)0033 ).
nustatytų tikslų
įgyvendinimo, šiuo sprendimu įsteigiama Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programa PROGRESS. Programa bus įgyvendinama
nuo
2007 m. sausio 1 d.
iki
2013 m. gruodžio 31 d.
2 straipsnis Bendrieji programos tikslai
Šia programa siekiama tokių bendrųjų tikslų:
1.
Analizuoti, vertinti ir atidžiai stebėti politikos nuostatas siekiant geriau pažinti padėtį valstybėse narėse (ir kitose dalyvaujančiose šalyse) ir ją suprasti;
2.
Paremti
statistikos
priemonių bei metodų ir,
kur galima, bendrųjų pagal lyties ir amžiaus grupes suskirstytų
rodiklių rengimą programos taikymo srityse;
3.
Paremti ir stebėti
Bendrijos
teisės
aktų
bei politikos tikslų įgyvendinimą valstybėse narėse ir įvertinti jų
veiksmingumą bei
poveikį
, ypač kalbant apie daugiau ir geresnių darbo vietų kūrimą
;
4
.
Regionų, valstybių ir tarpvalstybiniu lygmeniu
skatinti tinklų kūrimą, abipusį mokymąsi ir geros praktikos
bei naujoviškų požiūrių
nustatymą bei sklaidą;
5.
Padėti suinteresuotoms šalims ir plačiajai visuomenei geriau suprasti ES politiką
ir tikslus
,
įgyvendinamus
pagal kiekvieną iš 5 skyrių;
6.
Gerinti pagrindinių ES tinklų pajėgumus, siekiant
skatinti, remti ir toliau plėtoti
Europos Sąjungos
politikos sritis bei politikos tikslus ir propaguoti jiems priklausančių organizacijų nuomonę; tokie tinklai ir organizacijos turi būti neabejotinai nepriklausomi ir turi galėti laisvai veikti įvairiose srityse, kurios yra svarbios jų nariams.
Į lyčių lygybės diegimo principą turi būti atsižvelgiama visuose programos skyriuose ir priemonėse.
Būtina užtikrinti tinkamą programos skyriuose apibrėžtų ir programos priemonėmis pasiektų rezultatų sklaidą tarp dalyvių ir visuomenėje. Be to, Komisija užmezga būtinus ryšius su Europos Parlamentu, svarbiomis nevyriausybinėmis organizacijomis ir socialiniais partneriais ES lygmeniu ir reguliariai keičiasi su jais nuomonėmis.
3 straipsnis Programos struktūra
Programa bus padalyta į tokius penkis skyrius:
1.
Užimtumas;
2.
Socialinė apsauga ir įtrauktis;
3.
Darbo sąlygos;
4.
Diskriminavimo draudimo politika ir įvairovė;
5.
Lyčių lygybė.
4 straipsnis 1 SKYRIUS: Užimtumas
Siekiant paremti Europos užimtumo strategijos įgyvendinimą, 1 skyriuje numatoma:
1.
Gerinti užimtumo padėties
ir jos perspektyvų
supratimą, tuo tikslu visų pirma analizuojant
ir
atliekant tyrimus
bei
apdorojant
statistikos
duomenis
ir
bendrus
rodiklius;
2.
Stebėti ir vertinti Europos užimtumo gairių ir rekomendacijų įgyvendinimą
ir jų poveikį
bei analizuoti EUS
ir bendrosios ekonomikos ir socialinės politikos bei
kitų politikos sričių sąveiką;
3.
Organizuoti informacijos apie politikos sritis,
gerąją patirtį ir naujoviškus požiūrius
mainus ir skatinti abipusį mokymąsi EUS srityje;
4.
Gerinti regionų bei vietos vykdytojų, socialinių partnerių ir kitų dalyvių informuotumą, teikti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie užimtumo
iššūkius, politiką bei nacionalinių veiksmų planų vykdymą;
5.
Teikti didelę svarbą pozityvioms priemonėms skatinant vienodą požiūrį į vyrus ir moteris bei jų lygias galimybes, kovojant su diskriminacija įsidarbinimo, profesinio rengimo ir karjeros srityse.
5 straipsnis 2 SKYRIUS: Socialinė apsauga ir įtrauktis
Siekiant paremti atviro koordinavimo metodo įgyvendinimą socialinės apsaugos ir įtraukties srityje, 2 skyriuje numatoma:
1.
Gerinti
socialinės atskirties ir
skurdo problemų, socialinės apsaugos ir
socialinės
įtraukties politikos supratimą, tuo tikslu visų pirma
analizuojant ir
atliekant tyrimus bei apdorojant
statistikos
duomenis
ir
bendrus
rodiklius;
2.
Stebėti ir vertinti
, kaip įgyvendinamas atviras koordinavimo metodas
socialinės apsaugos bei
socialinės įtraukties
srityje, ir analizuoti šio AKM ir kitų politikos sričių sąveiką
ir jų poveikį nacionaliniu ir Bendrijos lygmeniu;
3.
Organizuoti su politikos sritimis,
gerosios patirties pavyzdžiais ir naujoviškais požiūriais
susijusius mainus ir skatinti abipusį mokymąsi
vadovaujantis
socialinės apsaugos ir
socialinės
įtraukties
strategija
;
4.
Gerinti nevyriausybinių organizacijų, regionų bei vietos vykdytojų ir kitų dalyvių informuotumą, teikti jiems informaciją ir skatinti jų diskusijas apie svarbiausius iššūkius ir politikos klausimais, keliamais ES vykstant koordinavimui ir susijusiais su socialine apsauga ir socialine
įtrauktimi
;
5.
Plėtoti pagrindinių ES tinklų pajėgumus siekiant
remti ir toliau plėtoti
ES
politikos sritis ir
politikos
tikslus socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties srityje
.
6 straipsnis 3 SKYRIUS: Darbo sąlygos
Siekiant paremti darbo aplinkos ir sąlygų, įskaitant darbo ir sveikatos apsaugą
bei profesinio ir šeimos gyvenimo suderinamumą
, gerinimą,
deramai atsižvelgiant į lyčių lygybės aspekto integravimo principą
, 3 skyriuje numatyta:
1.
Gerinti padėties, susijusios su darbo sąlygomis, supratimą,
šiuo
tikslu visų pirma atliekant tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis
ir pagal lytį bei amžių skirstomus kiekybinius ir kokybinius
rodiklius
bei įvertinant
egzistuojančių teisės aktų, politikos sričių ir praktikos
veiksmingumą bei
poveikį;
2.
Remti ES darbo teisės įgyvendinimą,
šiuo
tikslu
vykdant
veiksmingą
stebėjimą,
rengiant seminarus specialistams
,
rengiant
specializuotų įstaigų,
įskaitant socialinius partnerius,
veiklos vadovus ir tinklus;
3.
Inicijuoti prevencijos veiksmus ir
skatinti sveikatą
ir
saugą darbe
;
4.
Gerinti informuotumą, skleisti informaciją ir skatinti diskusijas
, įskaitant socialinių partnerių diskusijas,
apie svarbiausius iššūkius ir su darbo sąlygomis,
socialine apsauga, darbo vietų kokybe, įskaitant profesinio ir šeimyninio gyvenimo suderinamumą,
susijusiais politikos klausimais;
5.
Gerinti informuotumą, skleisti informaciją ir skatinti diskusijas apie nelegalų darbą siekiant užtikrinti, kad sveikatos, saugos ir darbo sąlygų klausimai, vienodai svarbūs ir migrantams, ir ES piliečiams, būtų sprendžiami laikantis atitinkamų standartų.
7 straipsnis 4 SKYRIUS: Diskriminavimo draudimo politika ir įvairovė
Siekiant paremti veiksmingą diskriminavimo draudimo principo įgyvendinimą ir skatinti jį įdiegti
visose
ES
politikos srityse
, 4 skyriuje numatyta:
1.
Gerinti
su diskriminacija susijusios
padėties
ir veiksmų, kurių imtasi sprendžiant šį klausimą,
supratimą,
šiuo
tikslu visų pirma atliekant tyrimus ir apdorojant statistinius duomenis bei taip pat įvertinti egzistuojančių teisės aktų, politikos sričių ir praktikos
veiksmingumą ir
poveikį;
2.
Remti ES antidiskriminacinių teisės aktų įgyvendinimą,
šiuo
tikslu
vykdant
veiksmingą
stebėjimą,
rengiant seminarus specialistams
ir
kuriant
su diskriminacija kovojančių specializuotų įstaigų tinklus;
3.
Gerinti informuotumą, skleisti informaciją ir skatinti diskusijas apie svarbiausius iššūkius ir su diskriminacija susijusius politikos klausimus,
be to, diegti
diskriminavimo draudimo
politiką
ES politikoje
kovos su diskriminacija srityje veikiančių nevyriausybinių organizacijų, regioninių ir vietinių veikėjų, socialinių partnerių ir kitų susijusių veikėjų lygmenyje;
4.
Plėtoti pagrindinių ES tinklų pajėgumus
skatinant ir tobulinant
ES
kovos su diskriminacija
politikos
tikslus ir strategijas; tokie ES tinklai turėtų apimti ir mažesnius ES tinklus, specializuotas ir tam tikrų rūšių negalios srityje veikiančias NVO; šie tinklai ir organizacijos turi būti neabejotinai nepriklausomi ir todėl galintys veikti daugelyje sričių, turinčių įtakos šių organizacijų narių interesams.
8 straipsnis 5 SKYRIUS: Lyčių lygybė
Siekiant paremti veiksmingą lyčių lygybės principo įgyvendinimą ir skatinti
visose
ES
politikos srityse
diegti lyčių
lygybės
aspektą, 5 skyriuje numatyta:
1.
Gerinti padėties, susijusios su lyčių klausimais ir lyčių aspekto diegimu, supratimą, tuo tikslu visų pirma atliekant tyrimus ir tobulinant statistinius duomenis bei rodiklius; taip pat įvertinti egzistuojančių teisės aktų, politikos sričių ir praktikos poveikį;
2.
Remti ES lyčių lygybės teisės aktų įgyvendinimą,
šiuo
tikslu
vykdant
veiksmingą
stebėjimą,
rengiant seminarus specialistams
ir
kuriant
specializuotų
lyčių
lygybės įstaigų tinklus;
3.
Gerinti informuotumą, skleisti informaciją ir skatinti diskusijas apie svarbiausius iššūkius ir su lyčių lygybe
, ypač su profesinio ir šeimyninio gyvenimo suderinamumu
bei
horizontaliuoju
lyčių
lygybės
aspekto diegimu, susijusiais politikos klausimais;
4.
Plėtoti pagrindinių ES tinklų pajėgumus
remiant ir tobulinant
ES politikos
tikslus ir lyčių lygybės skatinimo strategijas
.
9 straipsnis Priemonių rūšys
1.
Pagal šią programą finansuojamos tokios veiklos rūšys
, kurios gali būti vykdomos ir tarpvalstybiniu mastu
:
a)
Analitinė veikla
–
duomenų ir statistinių duomenų kaupimas, apdorojimas ir platinimas,
–
bendrų metodologijų ir rodiklių/gairių tobulinimas ir platinimas,
–
tyrimų bei apžvalgų rengimas ir jų rezultatų platinimas,
–
įvertinimų bei poveikio tyrimų rengimas ir jų rezultatų platinimas,
–
vadovų ir ataskaitų rengimas bei skelbimas,
–
informacijos ir švietimo medžiagos skelbimas ir platinimas internetu ar kitų visuomenės informavimo priemonių pagalba.
b)
Abipusis mokymasis, informuotumo ir informacijos skleidimo veikla
–
informacijos apie politikos sritis, geriausią patirtį ir pažangius metodus mainų organizavimas bei abipusio mokymosi regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmeniu skatinimas,
–
geriausios praktikos nustatymas ir peržiūrų kolegoms organizavimas ES,
tarptautiniu
ar nacionaliniu lygiu rengiant susitikimus / pasitarimus / seminarus,
–
pirmininkaujančios valstybės konferencijų/seminarų organizavimas,
–
konferencijų/seminarų, skirtų paremti Bendrijos teisės ir politikos tikslų suformulavimą bei įgyvendinimą, organizavimas,
–
kasmetinio visų susijusių veikėjų forumo organizavimas, siekiant įvertinti Socialinės politikos darbotvarkės įgyvendinimą bei vykdyti atskirus PROGRESS programos skyrius, tarp jų rezultatų pristatymą ir diskusijas dėl ateities prioritetų,
–
žiniasklaidos kampanijų ir reginių organizavimas,
–
medžiagos, skirtos informacijai apie programą ir jos rezultatus platinti, rengimas ir skelbimas,
–
Europos Sąjungos vietinės reikšmės veikėjų mainai, kaip tiesioginio keitimosi patirtimi ir specifinių nacionalinių aplinkybių supratimo skatinimo priemonė.
c)
Parama pagrindiniams vykdytojams
–
parama pagrindinių ES tinklų einamosioms išlaidoms,
–
nacionalinių pareigūnų darbo grupių organizavimas ES teisės įgyvendinimui stebėti,
–
specialistams
, pagrindiniams pareigūnams ir kitiems susijusiems
veikėjams
, įskaitant nevyriausybinių organizacijų atstovus ir socialinius partnerius,
skirtų mokymo seminarų finansavimas,
–
specializuotų įstaigų tinklų kūrimas ES lygiu,
–
ekspertų tinklų finansavimas,
–
ES lygio stebėjimo centrų finansavimas,
–
nacionalinių administracijų personalo mainai,
–
bendradarbiavimas su tarptautinėmis institucijomis,
–
valstybių narių institucijų ir vietinių veikėjų bendradarbiavimas.
2.
1 dalies b punkte numatytos veiklos rūšys turėtų būti labai susijusios su ES ir būti reikiamo masto, kad būtų užtikrinta reali papildoma nauda Sąjungai; tokią veiklą turėtų vykdyti
regionų ar vietos
valdžios institucijos, Bendrijos teisės aktuose numatytos specializuotos įstaigos arba
veikėjai, kuriems jų veiklos srityje tenka pagrindinis vaidmuo
.
3.
Veiklos rūšys turėtų padėti įgyvendinti 3 straipsnyje nustatytose srityse numatytus Socialinės politikos darbotvarkės tikslus pagal Lisabonos strategiją.
4.
Pagal šią programą nefinansuojami jokie veiksmai, kuriais siekiama pasiruošti ir įgyvendinti Europos metų renginius.
10 straipsnis Prieiga prie programos
1.
Šia programa gali naudotis visos valstybinės ir/arba privačios įstaigos, vykdytojai ir institucijos, būtent:
–
valstybės narės,
–
įdarbinimo
tarnybos
ir agentūros
,
–
vietos ir regioninės valdžios institucijos,
–
pagal ES teisės aktus numatytos specializuotos įstaigos,
–
socialiniai partneriai,
–
regioninio, nacionalinio ar ES lygmens
nevyriausybinės organizacijos,
–
universitetai ir tyrimų institutai,
–
vertinimo ekspertai,
–
nacionaliniai statistikos biurai,
–
žiniasklaida.
2.
Be to, Komisija gali tiesiogiai naudotis programa dėl 9 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose numatytų veiksmų.
3.
Neįgaliesiems suteikiama galimybė visapusiškai dalyvauti programoje ir naudotis jos rezultatais. Būtina atsižvelgti į ypatingus neįgaliųjų poreikius ir padengti su neįgaliųjų prieiga susijusias papildomas išlaidas.
11 straipsnis Paramos paraiškos padavimo būdas
9 straipsnyje nurodytos veiklos rūšys gali būti finansuojamos taip:
–
Paslaugų kontraktas po konkurso. Bendradarbiavimui su nacionaliniais statistikos biurais taikoma Eurostato nustatyta tvarka;
arba
–
Dalinė subsidija po konkurso. Šiuo atveju ES bendras finansavimas paprastai negali viršyti
90 %
visų gavėjo turėtų išlaidų. Bet kokia šią ribą viršijanti subsidija gali būti suteikta tik esant išskirtinėms aplinkybėms ir atlikus nuodugnią analizę.
9 straipsnio 1 dalies b punkte numatytos veiklos rūšys gali būti subsidijuojamos reaguojant į subsidijų prašymus, pateikiamus, pvz., valstybių narių.
12 straipsnis
Įgyvendinimo nuostatos
Visos
šiam sprendimui įgyvendinti
reikalingos priemonės,
visų pirma
susijusios su toliau išvardytais klausimais, patvirtinamos priimtos pagal 13 straipsnio 2 dalyje
nurodytą
patariamąją
procedūrą:
a)
bendrosios šios programos įgyvendinimo gairės,
b)
metinė
šios programos įgyvendinimo darbo programa,
suskirstyta į atskirus skyrius
,
c)
bendrijos skiriama finansinė parama,
d)
metinis
biudžetas,
e)
bendrijos remiamų veiksmų atrankos tvarka ir Komisijos pateiktas veiksmų, kuriems bus skirta tokia parama, sąrašo projektas,
f)
programos vertinimo kriterijai, įskaitant rentabilumo ir rezultatų platinimo bei galimybės naudotis jais suteikimo kriterijus.
13 straipsnis Komitetas
1.
Komisijai padeda komitetas
, kuris pagal penkis programos skyrius yra padalytas į penkis pakomitečius
.
2.
Kai pateikiama nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB
3
ir 7 straipsniai,
atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.
3.
Komitetas
patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
14 straipsnis Bendradarbiavimas su kitais komitetais
1.
Komisija užmezga reikiamus ryšius su Socialinės apsaugos komitetu ir Užimtumo komitetu, siekdama užtikrinti reguliarų ir tinkamą jų informavimą apie šiame sprendime numatytų veiksmų įgyvendinimą.
2.
Komisija taip pat praneša ir kitiems susijusiems komitetams apie priemones, kurių imtasi pagal penkis programos skyrius.
3.
Tam tikrais atvejais Komisija inicijuoja reguliarų ir sistemišką šio komiteto ir stebėjimo komitetų, įsteigtų kitoms susijusioms politikos sritims, priemonėms ir veiksmams, bendradarbiavimą.
15 straipsnis Darna ir papildomumas
1.
Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtikrina bendrą programos darną su kitomis Sąjungos ir Bendrijos politikos sritimis, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma nustatydama atitinkamus mechanizmus, skirtus programos veiklai koordinuoti su veikla, tiesiogiai susijusia su tyrimais, teisingumu ir vidaus reikalais, kultūra, švietimu, mokymu ir jaunimo politika, taip pat su veikla plėtimosi ir Bendrijos išorinių santykių srityje
bei su regionine politika ir bendrąja ekonomine politika
. Ypatingą dėmesį būtina skirti galimai sąveikai tarp šios programos ir švietimo bei mokymo programų.
2.
Komisija ir valstybės narės užtikrina darną ir papildomumą tų veiksmų, kurių yra imamasi vykdant šią programą, ir kitų atitinkamų Sąjungos ir Bendrijos veiksmų, svarbiausia, veiksmų, kuriuos remia struktūriniai fondai (ypač Europos socialinis fondas)
, ir rūpinasi, kad būtų išvengta dubliavimo
.
3.
Komisija užtikrina programos veiksmų darną ir papildomumą su kita savo veikla ir kitų atitinkamų Europos agentūrų, ypač Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo, Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros, Europos profesinio mokymo plėtros centro, Europos rasizmo ir ksenofobijos kontrolės centro ir būsimo Europos lyčių lygybės instituto, veikla bei rūpinasi, kad būtų išvengta dubliavimo
.
4.
Komisija užtikrina, kad programoje numatytos ir pagal programą išskaičiuojamos išlaidos nebūtų išskaičiuojamos iš jokios kitos Bendrijos finansinės priemonės.
5.
Komisija nuolat informuoja 13 straipsnyje minimą komitetą apie kitus Bendrijos veiksmus, kuriais
pagal Lisabonos strategiją
prisidedama prie
Socialinės politikos darbotvarkėje numatytų
tikslų
siekimo
.
6
.
Valstybės narės deda visas įmanomas pastangas, kad užtikrintų šios programos veiksmų ir veiksmų nacionaliniu, regioniniu bei vietos lygiu darną ir papildomumą.
16 straipsnis Trečiųjų šalių dalyvavimas
Programoje gali dalyvauti:
–
EFTA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis,
–
asocijuotos ES šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizavimo ir asociacijos procese.
17 straipsnis Finansavimas
1.
Šios Bendrijos programos
įgyvendinimo
orientacinė
finansinė struktūra
septynerių metų laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 1 d. yra 854,2
mln.
EUR
.
2.
Pagal finansinių išteklių paskirstymą atskiriems skyriams taikomos tokios minimalios ribos:
1 skyrius
Užimtumas
21%
2 skyrius
Socialinė apsauga ir įtrauktis
30
%
3 skyrius
Darbo sąlygos
8%
4 skyrius
Diskriminavimo draudimo politika ir įvairovė
23%
5 skyrius
Lyčių lygybė
12
%
3.
Ne daugiau kaip 2 % finansinio paketo skiriama programos įgyvendinimui, pvz., padengti išlaidoms, susijusioms su 13 straipsnyje numatyto komiteto veikla arba su įvertinimais, atliekamais pagal 19 straipsnį.
4.
Metinius asignavimus
ir lėšų paskirstymą įvairiems programos skyriams
patvirtina biudžeto valdymo institucija, atsižvelgdama į finansinių perspektyvų ribas.
Šis paskirstymas turi būti atitinkamai atspindimas biudžete.
5.
Komisija gali kreiptis dėl techninės ir/arba administracinės paramos, siekdama abipusės naudos tiek Komisijai, tiek naudos gavėjams, taip pat išlaidoms iš dalies padengti.
18 straipsnis Bendrijų finansinių interesų apsauga
1.
Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Bendrijos finansiniai interesai būtų apsaugoti. Taikant sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos nelegalios veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingą kontrolę susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas ir, jeigu nustatomi pažeidimai, taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasinančias nuobaudas pagal Tarybos
reglamentą
(EB, Euratomas) Nr. 2988/95
OL L 312, 1995 12 23, p. 1.
bei
Tarybos reglamentą
(Euratomas, EB) Nr. 2185/96
OL L 292, 1996 11 15, p. 2.
, taip pat pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999
OL L 136, 1999 5 31, p. 1.
.
2.
Pažeidimo sąvoka, minima Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, pagal šį sprendimą finansuojamų Bendrijos veiksmų atžvilgiu – tai bet kuris Bendrijos teisės aktų nuostatų ar sutartinių įsipareigojimų pažeidimas, susijęs su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurio Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams žala padaroma nepagrįstomis išlaidomis.
3.
Su šiuo sprendimu susijusiuose kontraktuose bei sutartyse ir susitarimuose su trečiosiomis šalimis dalyvėmis turi būti numatyta būtent Komisijos (arba bet kokio jo įgalioto atstovo) priežiūra bei finansinė kontrolė ir Audito Rūmų atliekami auditai, jeigu reikia – vietoje.
19 straipsnis Stebėjimas ir vertinimas
1.
Siekdama užtikrinti reguliarų programos stebėjimą ir suteikti galimybę atlikti reikiamą perorientavimą, Komisija privalo parengti metines veiklos ataskaitas ir perduoti jas 13 straipsnyje minimam programos komitetui
ir Europos Parlamentui
.
2.
Programai taip pat taikomas vidutinės trukmės įvertinimas pagal atskirus skyrius, kartu pateikiant visos programos apžvalgą, kad būtų galima įvertinti pažangą, susijusią su programos tikslų poveikiu ir jos papildoma nauda Europos Sąjungai. Šį įvertinimą gali papildyti tęstiniai įvertinimai. Tokius įvertinimus Komisija atlieka pasitelkdama nepriklausomus ekspertus. Atitinkamais atvejais turimi rezultatai pateikiami 1 dalyje nurodytose veiklos ataskaitose
ir perduodami Europos Parlamentui.
3.
Komisija pateikia
Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui:
a)
vėliausiai iki 2010 m. gruodžio 31 d. tarpinę ataskaitą apie pasiektų rezultatų įvertinimą bei programos įgyvendinimo kokybinius ir kiekybinius aspektus,
b)
atsižvelgdama į pasiūlymus dėl tolesnių finansinių perspektyvų, vėliausiai iki 2011 m. gruodžio 31 d. pranešimą apie tolesnį programos vykdymą, ir
c)
nepriklausomų ekspertų padedama, vėliausiai iki 2015 m. gruodžio 31 d. ataskaitą apie ex-post įvertinimą, siekiant nustatyti programos tikslų poveikį ir jos papildomą naudą Europos Sąjungos lygmeniu.
4.
Komisija rūpinasi, kad įgyvendinant priežiūrą ir vertinimą būtų atliktas priemonių, kurių buvo imtasi siekiant užtikrinti neįgaliųjų galimybes pasinaudoti programos veikla ir rezultatais, vertinimas.
20 straipsnis Įsigaliojimas
Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
Priimta,
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu
Pirmininkas Pirmininkas
