Dienos įvykių apžvalga : 23-06-2005
Redaktorius: Robertas Pogorelis
Sekretoriatas: Asta Vasiliauskaitė
Baigta redaguoti: 13:10 val.
Parlamento procedūrų kodai
Serija A
Pranešimai ir rekomendacijos
Serija B
Rezoliucijos ir klausimai žodžiu
Serija C
Kitų institucijų dokumentai
*
Konsultacijų procedūra
**I
Bendradarbiavimo procedūra (1-asis svarstymas)
**II
Bendradarbiavimo procedūra (2-asis svarstymas)
***
Pritarimo procedūra
***I
Bendro sprendimo procedūra (1-asis svarstymas)
***II
Bendro sprendimo procedūra (2-asis svarstymas)
Santrumpos
- Frakcijos: žiūrėkite kitame puslapyje
BE
Belgija
IT
Italija
PL
Lenkija
CZ
Čekija
CY
Kipras
PT
Portugalija
DK
Danija
LV
Latvija
SI
Slovėnija
DE
Vokietija
LT
Lietuva
SK
Slovakija
EE
Estija
LU
Liuksemburgas
FI
Suomija
EL
Graikija
HU
Vengrija
SE
Švedija
ES
Ispanija
MT
Malta
UK
Jungtinė Karalystė
FR
Prancūzija
NL
Nyderlandai
IE
Airija
AT
Austrija
Keitimo kursas
1 euras = 3,45 lito
Frakcijos Pagal 2005-06-23
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
16
31
11
6
3
3
7
77
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
15
12
2
7
4
9
5
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
1
2
2
18
PL
19
10
4
10
7
4
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Iš viso
267
201
89
42
41
36
27
28
731
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Europos Vadovų Taryba
T. Bleras: "esu pasišventęs europietis"
Jungtinės Karalystės pirmininkavimo ES programa
Svarstymas: 2005-06-23
Ketvirtadienio rytą deputatai apsvarstė Jungtinės Karalystės pirmininkavimo ES programą. Pusmetį truksiantis šios šalies pirmininkavimas prasideda liepos 1-ąją. Ta proga Parlamentas išklausė Didžiosios Britanijos ministro pirmininko Tonio Blero (Tony BLAIR ) pranešimą.
T. Bleras pakvietė vertinti dabartinę ES krizę kaip galimybę atvirai diskusijai idėjų pagrindu. Prelegentas paragino nebijoti esminių pasikeitimų ir suderinti Europos idealus "su šiuolaikiniu pasauliu". "Idealai išgyvena pasikeitimų dėka; jie miršta dėl inercijos" - teigė T. Bleras ir pridūrė esąs "pasišventęs europietis", "tikįs Europa" - ne vien laisvosios rinkos zona, bet bendru politiniu projektu, turinčiu stiprią socialinę dimensiją. "Kolektyviai bendradarbiaudamos, šalys tampa stipresnės", - teigė T. Bleras, pabrėžęs istorinę ES sėkmę.
Pasak T. Blero, neigiamas balsavimas dėl ES Konstitucijos, nulemtas piliečių nepasitenkinimo pablogėjusia socialine padėtimi, atskleidė "politinio vadovavimo krizę". Pastangos priartinti Europą prie piliečių bei paversti ES konkurencingiausiu pasaulio regionu kol kas nedavė vaisių. Prelegentas atkreipė dėmesį, jog šiuo metu ES yra 20 mln. bedarbių, Europos produktyvumas atsilieka nuo JAV, o Indija bei Kinija lenkia ES daugelyje mokslo ir technologijų sričių. T. Bleras paragino "sukurti veiksmingą socialinę Europą", skiriant daugiau lėšų konkurencingumui, technologijoms bei inovacijoms, o ne ekonomikos reguliavimui ar esamų darbo vietų apsaugai. Prelegentas pažymėjo Didžiosios Britanijos patirtį gerinant žmonių socialinę padėtį bei mažinant nedarbą.
Kalbėdamas apie debatus dėl ES biudžeto, T. Bleras teigė, jog Didžioji Britanija nereikalavo iškart sumažinti bendrosios žemės ūkio politikos finansavimą, tačiau siūlė pradėti biudžeto racionalizavimą, kad nereikėtų laukti dar septynerius metus. T. Blero teigimu, Europos socialinio modelio atnaujinimas, ES biudžeto modernizavimas, Lisabonos tikslų įgyvendinimas bei veiksmingų makroekonominių ES pagrindų sukūrimas yra svarbiausi šiandieninės ES prioritetai. Paminėjęs tolesnę ES plėtrą, prelegentas siūlė ją vertinti ne kaip grėsmę, o kaip "neeilinę istorinę galimybę kurti didesnę ir galingesnę Sąjungą".
Kalbėdamas apie Jungtinės Karalystės pirmininkavimo ES prioritetus, T. Bleras pažadėjo toliau vystyti diskusiją apie ES ateitį, siekti susitarimo dėl ES biudžeto, dėl paslaugų ir darbo laiko direktyvų; taip pat įgyvendinti ES įsipareigojimus Turkijai ir Kroatijai dėl šių šalių narystės. T. Bleras taip pat paminėjo poreikį kovoti su terorizmu, organizuotu nusikalstamumu bei nelegalia migracija. ES taip pat turėtų būti "aktyvia užsienio politikos žaidėja" - tęsti paramą besivystančioms šalims bei pastangas stabdyti klimato keitimąsi, išlikti patikima JAV partnere, tačiau išplėsti savo pačios gynybos pajėgumus, kad galėtų aktyviau dalyvauti taikos palaikymo ir užtikrinimo misijose.
Diskusijoje taip pat kalbėjo EP frakcijų atstovai. Hans-Gert P ö TTERING (PPE/DE, DE) nuomone, siekiant įveikti pasitikėjimo krizę, "didžiosios diskusijos dėl ES ateities" turėtų vykti Parlamente, o ne "už uždarų durų Taryboje". Deputatas taip pat kvietė apsvarstyti Europos tapatybę ir teigė, jog "ne kiekviena norinti šalis turėtų būti priimta į ES". Martin SCHULZ (PSE, DE) kvietė Jungtinę Karalystę nustoti "vilktis iš paskos" ir atsidurti Europos integracijos priešakyje. Prelegentas paragino pasiekti kompromisą dėl ES biudžeto, darbo laiko ir paslaugų direktyvų, taip pat pritarti Turkijos narystei ES. Graham R. WATSON (ALDE, UK) paragino T. Blerą įrodyti, jog "Britanija yra Europos, o ne tik su Europa". Jis paragino paversti Tarybos posėdžius viešais, suteikti Parlamentui galimybę apklausti šalių ministrus bei paskatinti visuomenės diskusiją dėl ES ateities. Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) kvietė T. Blerą būti ne tik Jungtinės Karalystės premjeru, bet ir šiuolaikiniu Europos lyderiu. Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) įspėjo negriauti Europos socialinio modelio laisvos rinkos vardan. Nigel Paul FARAGE (IND/DEM, UK) paragino T. Blerą "nepaniekinti" Prancūzijos ir Nyderlandų referendumuose pareikštos piliečių valios, stabdyti "per toli nuėjusį" ES integravimąsi, atšaukti ES karinius ir kosmoso tyrimų įsipareigojimus bei nekurti ES ambasadų. Brian CROWLEY (UEN, IE) ragino atsisakyti bendrosios žemės ūkio politikos bei suteikti daugiau galimybių verslui.
Atidėtas balsavimas dėl EVT susitikimo rezultatų
PPE/DE frakcijai atsisakius pritarti pasiūlytam tekstui, Parlamentas nusprendė atidėti balsavimą dėl rezoliucijos dėl Europos Vadovų Tarybos susitikimo rezultatų.
Narių neliečiamybė ir Statutas
Visų šalių europarlamentarai uždirbs vienodai, bet dar negreit
Giuseppe GARGANI (PPE/DE, IT)
Dėl EP deputatų statuto
Dok.: A6-0189/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-06-22
Balsavimas: 2005-06-23
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl naujojo EP deputatų statuto projekto (403 balsai už, 89 prieš, 92 susilaikė).
Šiuo metu EP deputatų atlyginimai mokami iš jų atstovaujamų šalių biudžeto, o atlyginimo dydis dažniausiai sutampa su atstovaujamos šalies parlamento deputato atlyginimu (neskaitant EP mokamų priedų). Naujajame statute numatyta, jog visi EP deputatai gaus vienodą atlyginimą, kuris bus mokamas iš ES biudžeto. Jis bus lygus 38,5 proc. bazinio Europos Teisingumo Teismo teisėjo atlyginimo, taigi deputatai turėtų gauti apie 7000 eurų per mėnesį. Iš šio atlyginimo bus išskaičiuojamas pajamų mokestis į ES biudžetą, o ES šalys turės teisę nustatyti papildomą mokestį.
Pagal naująjį statutą, eurodeputatų kelionės išlaidos bus kompensuojamos pagal jas įrodančius dokumentus (pvz., bilietus), o ne fiksuoto dydžio išmokomis, kaip yra dabar. Europarlamentarai taip pat mokės įmokas į specialų pensijų fondą, kuris iš dalies bus finansuojamas EP lėšomis (pensinis amžius prasidės nuo 63 metų).
Dėl šio statuto varianto pasiektas kompromisas su Taryba, kuri turėtų galutinai jį patvirtinti dar šį mėnesį. Naujasis statutas turėtų įsigalioti nuo ateinančios EP kadencijos pradžios, t.y. nuo 2009 m. Tačiau šalys turės teisę nuspręsti dar vieną arba dvi kadencijas taikyti senąją tvarką. Ši išimtis leis išvengti situacijos, kai europarlamentarai gautų didesnį atlyginimą negu šalies vadovas.
Žurnalistų klausimams: Federico de Girolamo, tel.: (32-2) 28 31389, mob. tel.: (32) 498 983 591, el. paštas: lega-press@europarl.eu.int
Teisingumas ir vidaus reikalai
Naujos pasienio kontrolės taisyklės
Michael CASHMAN (PSE, UK)
Dėl Sienų kirtimo taisyklių asmenims kodekso
Dok.: A6-0188/2055
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-06-22
Balsavimas: 2005-06-23
Parlamentas pritarė reglamentui, kuriuo nustatomos naujos ES pasienio kontrolės taisyklės. Naujosiomis taisyklėmis siekiama panaikinti pasienio kontrolę ties vidinėmis ES sienomis bei sustiprinti išorinių ES sienų kontrolę, nepažeidžiant žmogaus teisių.
EP priimta pataisa įpareigoja pasieniečius gerbti žmogaus orumą bei nediskriminuoti tikrinamų asmenų dėl jų lyties, rasės, tautybės, religijos, įsitikinimų, neįgalumo, amžiaus ar lytinės orientacijos.
Pagal kitą Parlamento priimtą pataisą, Sąjungos šalių pareigūnai standartinėje formoje turės nurodyti "konkrečią ir pagrįstą" užsieniečio neįleidimo į ES priežastį. Visi neįleisti asmenys turės teisę apskųsti šį sprendimą. Kiekviena ES šalis kasmet turės pateikti Komisijai neįleistų asmenų skaičiaus bei neįleidimo priežasčių statistiką. Šalys taip pat bus įpareigotos geriau informuoti ES nepriklausančių šalių piliečius apie įvažiavimui į ES reikalingus dokumentus.
Įvažiavimo ir išvažiavimo spaudai taps privalomi visiems ES nepriklausančių šalių piliečiams. Pasieniečiai taip pat bus įpareigoti išsiaiškinti asmens kelionės pradžios bei paskirties taškus, o taip pat patikrinti, ar užsienietis turi pakankamai lėšų apmokėti savo viešnagę ES. "Nesistemine tvarka" pasieniečiai galės pasinaudoti šalių bei ES duomenų bazėmis, siekdami nustatyti, ar asmuo nekelia pavojaus saugumui.
Nuo 2005-ųjų sausio Parlamentas įgijo bendro sprendimo galią pasienio kontrolės, vizų bei migracijos politikos srityse. Tikimasi, jog Taryba sutiks su Parlamento pataisomis. Tuomet reglamentas įsigaliotų po 6 mėn. nuo jo paskelbimo. Jis bus taikomas visoms ES šalims (įskaitant naująsias), Islandijai, Norvegijai bei Šveicarijai.
Ekonominiai ir pinigų reikalai
Parlamentas nebereikalaus griežtesnės perviršinio deficito prevencijos
Othmar KARAS (PPE-DE, AT)
Dėl Tarybos reglamento dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
Dok.: A6-0204/2005
Bendradarbiavimo procedūra, antrasis svarstymas
Balsavimas (be debatų): 2005-06-23
Praėjusioje sesijoje Parlamentas patvirtino du pranešimus, kuriuose siūlyta griežčiau kontroliuoti ES šalių biudžeto deficitą. Viename jų deputatai pasiūlė sugriežtinti išimtis, leidžiančias ES šalims viršyti 3 proc. BVP biudžeto deficito ribą. Šiuo klausimu Parlamento vaidmuo yra tik konsultacinis. Kitame pranešime deputatai paragino ES imtis aktyvesnių prevencinių priemonių, siekiant užkirsti kelią perviršiniam deficitui: griežčiau vertinti biudžetinę statistiką (ypač dėl biudžeto įsiskolinimo), o taip pat pareikalauti iš ES šalių kasmetinių biudžeto stabilumo užtikrinimo planų. Šiam klausimui taikoma bendradarbiavimo procedūra, suteikianti daugiau galių Parlamentui.
Taryba savo bendrojoje pozicijoje atmetė visus Parlamento priimtus pakeitimus dėl perviršinio deficito prevencijos. Todėl Ekonomikos ir pinigų reikalų komitetas siūlė juos pateikti Tarybai iš naujo. Pagal bendradarbiavimo procedūrą, tam turėjo pritarti absoliuti dauguma parlamentarų, t.y. bent 367. Tačiau tokiai pozicijai pritarė tik 257 deputatai; 390 parlamentarų jai nepritarė, o 1 susilaikė. Taigi Tarybos bendroji pozicija liko nepakeista, o perviršinio deficito prevencija nebus tokia griežta, kokios siekė Parlamentas.
Daugiau apie perviršinio deficito procedūrą rasite čia:
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp_en.htm
Priemonės užtikrinti biudžetinės statistikos tikslumą
Jean-Paul GAUZ è S (PPE/DE, FR)
Dėl biudžetinės statistikos duomenų kokybės perviršinio deficito procedūros kontekste
Dok.: A6-0181/2005
Konsultacijų procedūra
Balsavimas (be debatų): 2005-06-23
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl reglamento, kuriuo siekiama užtikrinti ES šalių teikiamų statistinių duomenų (ypač susijusių su biudžeto deficitu) patikimumą.
Įgyvendinant ES Stabilumo ir augimo paktą, itin svarbu gauti tikslius ir patikimus duomenis apie ES šalių biudžeto deficitą bei kitus ekonominius rodiklius. Tačiau pasitaiko atvejų, kai pateikiami iškreipti duomenys. 2004-ųjų rugsėjį buvo nustatyta, jog Graikija nurodė gerokai mažesnes išlaidas kariuomenės reikmėms bei palūkanoms, o socialinės apsaugos biudžeto likutį nurodė didesnį negu tikrasis.
Siekdama išvengti panašių atvejų, Komisija pasiūlė užtikrinti didesnę ES šalių statistikos įstaigų autonomiją nuo valdžios bei privačių struktūrų, suteikti daugiau kontrolės galių EUROSTAT agentūrai, o taip pat reguliariai vykdyti statistinių duomenų kontrolės misijas ES šalyse. EUROSTAT prašymu šalys būtų įpareigotos nedelsdamos pateikti reikalingus duomenis.
Parlamentas iš esmės pritarė Komisijos pasiūlymams. Iškilus abejonėms dėl duomenų tikslumo ar patikimumo, deputatai siūlo Komisijai surengti "atidaus stebėjimo vizitą" į ES šalį, o kitais atvejais pasitenkinti eilinėmis duomenų kontrolės misijomis.
Parlamentas turi tik patariamąjį vaidmenį šiuo klausimu; galutinį sprendimą priims Taryba.
Išoriniai ryšiai
Pritarta Europos saugumo tyrimų programai
Bogdan Adam KLICH (PPE/DE, PL)
Dėl tolesnių žingsnių saugumo tyrimų srityje
Dok.: A6-0103/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-06-22
Balsavimas: 2005-06-23
Parlamentas patvirtino pranešimą apie Europos saugumo tyrimų vystymą (393 balsai už, 39 prieš, 29 susilaikė).
Geopolitiniai, socialiniai ir technologiniai pokyčiai, terorizmo pavojus bei ES plėtra sukūrė naujus iššūkius Europos saugumui. Nepaisant to, JAV investicijos į nacionalinį saugumą keturis kartus viršija ES investicijas šioje srityje. Be to, kaip parodė Balkanų konfliktas, Europos saugumo siekiai nepalaikomi pramoniniais pajėgumais ir pakankamais moksliniais tyrimais. Siekdama pataisyti padėtį, Komisija pasiūlė parengti Europos saugumo tyrimų programą (ESTP).
Parlamentas pritarė šiam pasiūlymui. Deputatai pabrėžia ypatingą poreikį vystyti sensorinių sistemų, biotechnologijos, kosmoso ir informacinių technologijų tyrimus. Tačiau jie taip pat kviečia remti politikos bei kitų socialinių bei humanitarinių mokslų tyrimus saugumo srityje. Parlamentas prašo, kad dėl ESTP įgyvendinimo būtų nuolat su juo konsultuojamasi.
EP taip pat pritarė siūlymui įkurti Europos saugumo tyrimų konsultavimo tarybą. Parlamentarai ragina įtraukti į ją daugiau pramonininkų, tyrimų rėmėjų bei technologijų vartotojų atstovų. Deputatai mano, kad šios tarybos veikla turėtų būti reguliuojama remiantis bendro sprendimo procedūra, įtraukiant Parlamentą.
Parlamentas ragina imtis inovacijų Europos saugumo technologijose, siekiant neatsilikti nuo JAV ar Japonijos. Šiam tikslui siūloma pritraukti gabiausius pasaulio mokslininkus bei sujungti mokslo ir pramonės pajėgumus. Parlamentas taip pat ragina kurti "atvirą, integruotą ir konkurencingą" Europos gynybos rinką.
Daugiau informacijos šia tema rasite ataskaitoje "Tyrimai vardan saugios Europos":
http://europa.eu.int/comm/enterprise/security/doc/gop_en.pdf
Informacija ir ryšiai
ES informacinės visuomenės prioritetai
Catherine TRAUTMANN (PSE, FR)
Dėl informacinės visuomenės
Dok.: A6-0172/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-06-22
Balsavimas: 2005-06-23
Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje minimi EP prioritetai Pasauliniam vadovų susitikimui informacinės visuomenės tema ( World Summit on Information Society, WSIS ). Pirmoji susitikimo dalis įvyko 2003 m. gruodžio 10-12 d. Ženevoje, o antroji vyks šių metų lapkričio 16-18 d. Tunise. ES šiame susitikime atstovauja Tarybai pirmininkaujanti šalis, Komisija bei grupė europarlamentarų.
EP iš esmės pritarė Komisijos pasiūlytiems prioritetams: siekti sutarimo dėl interneto reguliavimo ir valdžios atsakomybės; kolektyviai spręsti interneto valdymo klausimus (tokius kaip domenų ar adresų suteikimas); didinti interneto saugumą ir užkirsti kelią interneto panaudojimui neteisėtai veiklai; kovoti su pliuralizmo, išraiškos laisvės ir žmogaus teisių varžymu; užtikrinti skaitmeninių technologijų suderinamumą; taip pat skatinti naudojimąsi internetu besivystančiose šalyse.
