P6_TA(2009)0314
Asmenų skirstymas, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse
A6-0222/2009
2009 m. balandžio 24 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl asmenų skirstymo, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, problemos, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse ( 2008/2020(INI) )
Europos Parlamentas,
–
atsižvelgdamas į Sarah'os Ludford pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl asmenų skirstymo, ypač pagal etninę kilmę ir rasę, problemos, kovojant su terorizmu, teisėsaugos, imigracijos, muitinės ir pasienių kontrolės srityse ( B6–0483/2007 ), pateiktą ALDE frakcijos vardu,
–
atsižvelgdamas į tarptautines, Europos ir nacionalines žmogaus teisių apsaugos priemones, ypač į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą (TPPTP), Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją (EŽTK), Europos Sąjungos sutartį, Europos bendrijos steigimo sutartį (EB sutartis), Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (Chartija) ir valstybių narių konstitucijas, taip pat į pagal juos asmenims suteikiamas teises ir garantijas privatumo, duomenų apsaugos, nediskriminavimo ir laisvo judėjimo srityse,
–
atsižvelgdamas į Europos Tarybos pasiūlytas Europos duomenų apsaugos priemones, t. y. į EŽTK 8 straipsnį, Europos Tarybos konvencijos dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu 108 straipsnį, Europos Tarybos Ministrų komiteto rekomendaciją valstybėms narėms R(87)15 dėl asmens duomenų naudojimo policijos veikloje reguliavimo Patvirtinta Ministrų komiteto 1987 m. rugsėjo 17 d. vykusio 410-ojo ministrų pavaduotojų susitikimo metu.
, rekomendaciją R(97)18 dėl asmens duomenų, renkamų ir apdorojamų statistikos tikslu, apsaugos Patvirtinta Ministrų komiteto 1997 m. rugsėjo 30 d. vykusio 602-ojo ministrų pavaduotojų susitikimo metu.
bei rekomendaciją R(2001)10 dėl Europos policijos etikos kodekso Patvirtinta Ministrų komiteto 2001 m. rugsėjo 19 d. vykusio 765-ojo ministrų pavaduotojų susitikimo metu.
,
–
atsižvelgdamas į ES duomenų apsaugos nuostatas, t. y. į Chartijos 7 ir 8 straipsnius, į 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo OL L 281, 1995 11 23, p. 31.
ir į 2008 m. lapkričio 27 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos OL L 350, 2008 12 30, p. 60.
,
–
atsižvelgdamas į kovos su diskriminacija rasės pagrindu priemones, t. y. į Tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, EŽTK 14 straipsnį ir jos 12 protokolą, EB sutarties 13 straipsnį ir 2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės OL L 180, 2000 7 19, p. 22.
,
–
atsižvelgdamas į ES saugumo ir kovos su terorizmu priemones, įskaitant policijos ir teismų bendradarbiavimą, ir keitimąsi informacija bei žvalgybos informacija, pvz., 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos sprendimą 2005/671/TVR dėl keitimosi informacija ir bendradarbiavimo teroristinių nusikaltimų srityje OL L 253, 2005 9 29, p. 22.
, 2006 m. gruodžio 18 d. Tarybos pamatinį sprendimą 2006/960/TVR dėl keitimosi informacija ir žvalgybos informacija tarp Europos Sąjungos valstybių narių teisėsaugos institucijų supaprastinimo OL L 386, 2006 12 29, p. 89.
, 2008 m. birželio 23 d. Tarybos sprendimą 2008/615/TVR dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo gerinimo, visų pirma, kovos su terorizmu ir tarpvalstybiniu nusikalstamumu srityje OL L 210, 2008 8 6, p. 1.
ir jį įgyvendinantį 2008 m. birželio 23 d. Sprendimą 2008/616/TVR OL L 210, 2008 8 6, p. 12.
,
–
atsižvelgdamas į sukurtas ir planuojamas sukurti ES duomenų bazes, pvz., Šengeno informacinę sistemą, sistemą EURODAC ir Vizų informacinę sistemą, taip pat į biometrinių duomenų rinkimo priemones, pvz., skirtas rengti leidimus gyventi valstybėje ir pasams, ir į 2006 m. lapkričio 30 d. Komisijos komunikatą "Europos Sąjungos pietinių jūros sienų valdymo stiprinimas" ( COM(2006)0733 ), susijusį su nuolatinio pakrančių patrulių tinklo prie pietinių išorės jūros sienų įsteigimu, taip pat į siūlomus priežiūros projektus, pvz., į Europos sienų stebėjimo sistemą EUROSUR,
–
atsižvelgdamas į pasiūlymą kurti e. sienas, kaip minėta 2008 m. vasario 13 d. Komisijos komunikate "Pasirengimas kitiems Europos Sąjungos sienų valdymo etapams", pagal kurį siūloma įgyvendinti integruotą sienų valdymą sukuriant automatinę sienų kontrolę, skirtą keleivių registravimo programai bei taikomai atvykimo ir išvykimo sistemai įgyvendinti ( COM(2008)0069 ),
–
atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimą dėl oro vežėjų atliekamo keleivio duomenų įrašo (angl. PNR) duomenų tvarkymo ir perdavimo Jungtinių Valstijų vidaus saugumo departamentui (angl. DHS) (2007 m. PNR susitarimas) OL L 204, 2007 8 4, p. 18.
, pasiūlymą dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo naudojimo teisėsaugoje (COM (2007)0654), taip pat į nuomones dėl Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (Pagrindinių teisių agentūra), dėl Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno ir pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės bei Policijos ir teisingumo darbo grupės pateikto pasiūlymo,
–
atsižvelgdamas į susijusią nacionalinę teismų praktiką, pvz., į Vokietijos Konstitucinio Teismo nutartį dėl policijos prevencinės kompiuterinės asmenų paieškos (vok. "polizeiliche präventive Rasterfahndung") Vokietijos Konstitucinio Teismo sprendimas (BVerfG, 1 BvR 518/02, 2006 4 4, dalis Nr. 1-184).
, į JK Lordų rūmų (angl. House of Lords) nuosprendį dėl Čekijos romų Lordų rūmai, 2004 m. gruodžio 9 d.,
R. prieš Prahos oro uosto imigracijos tarnybą ir kitus
(atsakovai),
ex parte
Europos romų teisių centras ir kiti (apeliantai) (2004 m.) (UKHL 55, 101 dalis).
ir Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) praktiką, visų pirma į bylas:
Timishev prieš Rusiją
Timishev prieš Rusiją
, 2005 m. gruodžio 13 d., Nr. 55762/00 ir 55974/00, EŽTT 2005-XII.
,
Nachova ir kiti prieš Bulgariją
Nachova ir kiti prieš Bulgariją
(GC), 2004 m. vasario 26 d., Nr. 43577/98 ir 43579/98, EŽTT 2005-VII.
, į
D. H. ir kiti prieš Čekijos Respubliką
D. H. ir kiti prieš Čekijos Respubliką
, 2007 m. lapkričio 13 d., Nr. 57325/00.
bei
S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę
S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę
, 2008 m. gruodžio 4 d, Nr. 30562/04 ir 30566/04.
, o taip pat į Europos Bendrijų Teisingumo Teismo praktiką, visų pirma į bylą
Huber prieš Vokietiją
2008 m. gruodžio 16 d. sprendimas byloje C-524/06, dar nepaskelbtas Europos Teismo praktikos rinkinyje.
,
–
atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo Martino Scheinino pranešimą apie žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimą ir apsaugą kovojant su terorizmu JT dokumentas A/HRC/4/26, 2007 m. sausio 29 d.
, į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro Tomaso Hamarbergo dokumentą "Teisės į privatumą apsauga kovojant su terorizmu" CommDH/issue paper (2008)3, Strasbūras, 2008 m. lapkričio 17 d.
, į bendrąsias politines Europos Tarybos Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija (angl. ECRI) rekomendacijas Nr. 8 dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią rasizmui, kovojant su terorizmu CRI(2004)26, patvirtinta 2004 m. kovo 17 d.
ir Nr. 11 dėl kovos su rasizmu ir rasine diskriminacija, kai siekiama užtikrinti kontrolę CRI(2007)39, patvirtinta 2007 m. birželio 29 d.
, taip pat į Europos Sąjungos nepriklausomų pagrindinių teisių ekspertų tinklo pranešimą "Etninis skirstymas" CFR-CDF, nuomonė 4.2006, kurią galima rasti adresu: http://ec.europa.eu/justice_home/cfr_cdf/doc/avis/2006_4_en.pdf.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 114 straipsnio 3 dalį ir į 94 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir į Užsienio reikalų komiteto nuomonę ( A6–0222/2009 ),
Skirstymas ir duomenų gavyba
A.
kadangi valstybės narės vis labiau naudojasi naujomis technologijomis per programas ir sistemas, kurias taikant gaunama, naudojama ir saugoma informacija apie asmenis arba šia informacija keičiamasi, ir tai pasitelkiama kaip kovos su terorizmu priemonė arba būdas reaguoti į kitokią grėsmę kovojant su nusikalstamumu,
B.
kadangi būtina Europos lygiu patvirtinti aiškią skirstymo apibrėžtį vadovaujantis konkrečiais siektinais tikslais; kadangi skirstymas – tai tyrimo metodas, sukurtas pasitelkus naujas technologijas ir paprastai naudojamas prekybos sektoriuje, tačiau šiuo metu jis vis labiau naudojamas kaip teisėsaugos priemonė, ypač nusikaltimams atskleisti ir jų prevencijai užtikrinti, taip pat vykdyti pasienio kontrolę,
C.
kadangi skirstymo praktiką, kuri dažnai vykdoma remiantis kompiuteryje saugomais ir jo automatiškai pateikiamais duomenimis, pravartu nuodugniai išnagrinėti ir surengti politinę diskusiją, nes ši praktika nukrypsta nuo bendrosios taisyklės, kad teisėsaugos sprendimai turi būti grindžiami individualiu asmens elgesiu, o tai yra prieštaringa tendencija; kadangi skirstymas – tai tyrimo metodas, kai iš įvairių šaltinių gaunama duomenų apie asmenis; šie duomenys gali apimti informaciją apie minėtų asmenų etninę kilmę, rasę, tautybę ir religiją ir jais gali būti remiamasi siekiant identifikuoti atitinkamai grupei priklausančius nusikaltėlius arba teroristine veikla įtariamus asmenis bei pritaikyti jų atžvilgiu galimas draudžiamąsias priemones; skirstymas gali būti apibrėžtas taip:
"
sisteminis fizinių, elgsenos ar psichologinių savybių grupių, siejamų su konkrečiais pažeidimais, junginys, kuriuo remiamasi priimant teisėsaugos sprendimus
" 2008 m. spalio 28 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonės dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugos tikslais 35 dalis.
,
arba, siekiant aiškiai apibrėžti duomenų gavybos ir skirstymo ryšį,
"
tai metodas, kai, remiantis ankstesne patirtimi, apibrėžiama konkrečiai klasei priskiriamo asmens savybių grupė ir tada ieškoma turimų duomenų apie asmenis, kuriems ypač būdinga minėtoji savybių grupė
" Lordų rūmų pranešimas. Clarke R., "Profiling: A Hidden Challenge to the Regulation of Data Surveillance", 1993, 33 dalies 41 išnaša.
,
D.
kadangi etninis skirstymas, kuris grindžiamas rasiniais arba etniniais kriterijais ir dėl to keliantis itin didelį susirūpinimą, nes neatitinka nediskriminavimo kriterijų, gali būti apibrėžiamas taip:
"
rasės arba etninės kilmės, religijos arba tautinės kilmės, kaip vienintelio veiksnio arba keleto veiksnių, naudojimas sistemingai priimant teisėsaugos sprendimus, nesvarbu, ar asmenys nustatomi automatiškai, ar taikant kitokias priemones
" De Schutter, Oliver ir Ringelheim, Julie (2008), "Ethnic Profiling: A Rising Challenge for European Human Rights Law",
Modern Law Review
, 71(3): 358–384.
,
arba
"
kai policija, siekdama kontroliuoti, stebėti ar atlikti tyrimą, tačiau neturėdama objektyvaus ir įtikimo pagrindo, naudoja rasės, odos spalvos, kalbos, religijos, tautybės arba tautinės ar etninės kilmės kriterijų
" Pirmiau minėtos Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija bendrosios politinės rekomendacijos Nr. 11 1 dalis.
,
E.
kadangi skirstymas policijai ir kitoms įstaigoms išgaunant duomenis arba imantis kitokių veiksmų vis labiau naudojamas kaip teisėsaugos ir sienų kontrolės priemonė, ir kadangi nepakankamai dėmesio skiriama jo veiksmingumui įvertinti ir teisiniams saugikliams parengti ir pritaikyti siekiant, kad būtų užtikrinta teisė į privatumą ir išvengta diskriminacijos,
F.
kadangi taikomi šie skirstymo būdai:
i)
aprašomasis
, kuris grindžiamas liudininkų bei kita informacija apie nusikaltėlius arba įvykdytų nusikaltimų pobūdį, taigi šiuo atveju siekiama geriau pažinti konkrečius įtariamuosius arba atsekti esamu metu pagal tą patį principą vykdomą nusikalstamą veiklą, arba
ii)
numatomasis
, kai nustatomas ankstesnių įvykių metu įsidėmėtų kintamųjų ir turimos informacijos bei žvalgybos duomenų tarpusavio ryšys siekiant padaryti tikėtinas išvadas ir nustatyti asmenis, kurie gali būti susiję su ateityje planuojamais ar iki šiol neatskleistais nusikaltimais JT specialiojo pranešėjo pranešimo apie žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimą ir apsaugą kovojant su terorizmu 33 dalis.
,
G.
kadangi dėl duomenų gavybos ir skirstymo dingsta ribos tarp leistino tikslinio ir problemiško masinio sekimo, kai duomenys renkami todėl, kad jie yra naudingi, o ne todėl, kad skirti konkrečiam tikslui, todėl gali būti neteisėtai pažeistas privatumas,
H.
kadangi nepateisinami kelionės apribojimai ir įkyri kontrolė gali neigiamai veikti svarbius ekonominius, mokslo, kultūros ir socialinius mainus su trečiosiomis valstybėmis; todėl pabrėžia, kad svarbu mažinti riziką, jog tam tikros grupės, bendruomenės ar tam tikros tautybės asmenys nebūtų diskriminuojami ir kad jų atžvilgiu nebūtų taikomos objektyviai nepateisinamos priemonės,
I.
kadangi egzistuoja pavojus, kad nekalti žmonės gali būti savavališkai sulaikomi ir tardomi, gali būti taikomi kelionės apribojimai, jie gali būti sekami ar jų atžvilgiu imamasi specialių saugumo priemonių dėl informacijos, kurią į jų bylas įtraukė valstybės pareigūnas, o nepašalinus šios informacijos gali būti keičiamasi duomenimis, ir tai gali lemti abipusį sprendimų atsisakyti išduoti vizas, kelionės leidimus ar leisti kirsti sieną pripažinimą, asmenys gali būti įrašyti į sekamų asmenų sąrašus, duomenų bazes, gali būti uždrausta juos įdarbinti, naudotis banko paslaugomis, jie gali būti suimti, netekti laisvės arba jų teisės gali būti kitaip apribotos ir visa tai gali būti vykdoma neužtikrinant galimybės ginti savo teisių,
Teisiniai įsipareigojimai
J.
kadangi su teisėsauga susiję veiksmai visuomet turi būti vykdomi užtikrinant pagrindines teises, įskaitant teises į privatų ir šeiminį gyvenimą, asmens duomenų apsaugą ir nediskriminavimą; nepaisant to, kad kovojant su terorizmu ir siekiant užkirsti kelią itin sunkiems nusikaltimams, būtina glaudžiai bendradarbiauti tarptautiniu mastu, visi bendradarbiavimo veiksmai turi atitikti tarptautinės teisės ir Europos normas bei vertybes, susijusias su vienodu požiūriu ir tinkama teisine apsauga, taip pat ir dėl to, kad ES nepakenktų savo, kaip patikimos žmogaus teisių skatintojos savo teritorijoje ir tarptautiniu lygmeniu, vaidmeniui,
K.
kadangi ES turėtų vengti tyrimo metodų, kuriuos taikant būtų be reikalo pakenkta diplomatiniams santykiams, sutrikdytas toks tarptautinis bendradarbiavimas ar pakenkta jos įvaizdžiui pasaulyje ir jos, kaip tarptautinės teisės gynėjos, reputacijai; kadangi Europos vienodo požiūrio, nediskriminavimo ir teisinės apsaugos standartai ir toliau turėtų būti laikomi pavyzdiniais,
L.
kadangi aprašomasis ir numatomasis skirstymas gali būti naudojamas kaip teisėta tyrimo priemonė, jeigu tai grindžiama konkrečia, patikima ir laiku gauta informacija, o ne nepatikrintais stereotipais grindžiamais apibendrinimais, ir kai veiksmai, kurių imamasi remiantis šiais skirstymo duomenimis, atitinka teisinius reikalingumo ir proporcingumo kriterijus; kadangi vis dėlto mano, kad, nesant atitinkamų teisinių apribojimų ir apsaugos priemonių, susijusių su duomenų apie etninę priklausomybę, rasę, religinę priklausomybę, pilietybę ir politines pažiūras naudojimu, kyla didelis pavojus, kad skirstymas gali nulemti diskriminacinę praktiką,
M.
kadangi Europos policijos etikos kodekse nurodyta, kad "
mažiausias reikalavimas, keliamas policijos atliekamam tyrimui - pagrįstas įtarimas dėl faktinio ar galimo nusižengimo arba nusikaltimo
", ir kadangi pasitvirtino, kad nesivadovaujant pagrįsto įtarimo pagrindu, kai skirstymas grindžiamas stereotipais ar prietarais, atsiranda didesnė galimybė pažeisti žmogaus teises Ten pat, 33 dalis. Taip pat žr. pirmiau minėtą ES nepriklausomų pagrindinių teisių ekspertų tinklo pranešimą "Etninis skirstymas", p. 9–13.
, o tai kelia grėsmę asmeniui ir visai visuomenei,
N.
kadangi "numatomasis skirstymas", kuris grindžiamas plačiu skirstymu, siejamu su įvairių duomenų bazių informacija, ir atspindintis nepagrįstus apibendrinimus ar išnagrinėtus elgsenos modelius, kurie, kaip manoma, liudija apie ateityje planuojamą arba iki šiol neatskleistą nusikaltimą ar teroro aktą, kelia didžiulį susirūpinimą privačiu gyvenimu ir gali būti laikoma kišimusi į privatų gyvenimą pagal EŽTK 8 straipsnį ir pagal Chartijos 2008 m. spalio 28 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonės dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugos tikslais 4 dalis.
7 straipsnį,
O.
kadangi EŽTT praktikoje akivaizdžiai nurodyta, kad EŽTK 8 straipsnio 2 dalies išimtys galimos tik kai jos yra suderinamos su teisės nuostatomis ir tai jos yra būtinos demokratinei visuomenei Trumpa panašios teismo praktikos apžvalga pateikta E. Brouwerio tyrime "Towards a European PNR System?", kuris atliktas Europos Parlamento ES vidaus politikos generalinio direktorato (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) prašymu, dokumentas PE 410.649, 2009 m. sausio mėn., 5 dalis, p. 16–17.
– tą patvirtinta neseniai EŽTT priimtas sprendimas pirmiau minėtoje byloje
S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę
, kuriame buvo nurodyta, kad "
bendri ir vienodai taikomi <...> įgaliojimai saugoti įtariamųjų, bet nenuteistų už pažeidimus asmenų pirštų atspaudus, ląstelių ir DNR pavyzdžius
" pažeidžia EŽTK 8 straipsnį,
P.
kadangi remiantis pirmiau minėtoje byloje
S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę
padaryta EŽTT išvada dėl "stigmatizacijos" grėsmės dėl to, kad už jokį pažeidimą nenuteisti asmenys Jungtinės Karalystės DNR duomenų bazėje vertinami taip pat, kaip ir nuteistieji, taip pat turėtų būti keliamas klausimas dėl skirstymo apdorojant asmenų, kuriuos teismas nepripažino kaltais, individualius duomenis teisėtumo EŽTT sprendimo prieš tai minėtoje byloje
S. ir Marper prieš Jungtinę Karalystę
125 punktas.
,
Q.
kadangi Vokietijos Konstitucinis Teismas pirmiau minėtame sprendime pripažino programą "Rasterfahndung", pagal kurią Vokietijos policijos pareigūnai, (nesėkmingai) siekdami nustatyti terorizmu įtariamus asmenis, iš viešų ir privačių duomenų bazių rinko 18–40 metų amžiaus vyrų – esamų ar buvusių galimai musulmonų tikėjimo studentų – asmeninius įrašus, antikonstitucine ir nurodė, kad duomenų gavyba laikoma neteisėtu asmeninių duomenų gavimo būdu ir privatumo pažeidimu ir negali būti pateisinama būtinybe reaguoti į ilgalaikę grėsmingą padėtį, susijusią su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristų išpuoliais, o priešingai, reikia pateikti informaciją apie konkretų pavojų, pvz., apie rengimąsi teroro išpuoliams ar jų pradžią,
Veiksmingumas
R.
kadangi įvairiuose amerikiečių tyrimuose abejojama duomenų gavybos ir skirstymo naudingumu, pvz.:
i)
"Cato Institute" atliktame tyrime buvo pažymėta, kad:
nors duomenų gavyba daugeliu požiūriu naudinga, ji nėra tinkamai pritaikyta spręsti teroristų problemą. Duomenų gavybos naudojimas nacionalinio saugumo, teisėsaugos ir technologijų srityse siekiant atskleisti informaciją apie teroristus nepasiteisintų, nes taip tik būtų švaistomi mokesčių mokėtojų pinigai, be reikalo pažeidinėjamas privatumas ir pilietinės laisvės bei neteisingai naudojami brangūs nacionalinio saugumo bendruomenei atstovaujančių vyrų ir moterų laiko ir energijos ištekliai
"Cato Institute" politikos analizė Nr. 584, 2006 m. gruodžio 11 d., Jeff Jonas ir Jim Harper "Effective Terrorism and the limited role of predictive data-mining".
"
,
ii)
JAV nacionalinės mokslinių tyrimų tarybos atliktame duomenų gavybos ir elgsena grindžiamos stebėsenos technologijų tyrime, skirtame Nacionalinio saugumo departamentui, pažymima, kad:
"
automatinis teroristų identifikavimas taikant duomenų gavybos metodą <...> nėra nei realus tikslas, nei pageidautinas kaip tikslas veiksmingai plėtoti technologijas
"Protecting Individual Privacy in the Struggle Against Terrorists: A Framework for Program Assessment". Santrauką galima gauti adresu http://www.nap.edu/catalog/12452.html, p. 4.
"
,
S.
kadangi duomenų gavybos veiksmingumą neigiamai veikia tai, kad didžiulį kiekį turimų duomenų filtruojantis analitikas faktiškai ieško adatos šieno kupetoje; kadangi įstatymų paisantys piliečiai palieka netgi daugiau vadinamųjų skaitmeninių pėdsakų negu nusikaltėliai ir teroristai, kurie deda visas pastangas siekdami nuslėpti savo tapatybę; kadangi dažnai faktai sutampa neteisingai, taigi įtarimas krenta ant visiškai nekaltų žmonių: taip gali būti pažeistas asmens privatumas, nors tikrieji įtariamieji lieka neatpažinti,
T.
kadangi priešinga problema – galimybė sukurto profilio neatitikusiems ieškomiems nusikaltėliams likti nesuimtiems, pvz., kaip atsitiko grupuotės, atsakingos už 2005 m. liepos 7 d. sprogdinimus Londone, vadeivai, kuris "patraukė žvalgybos tarnybų dėmesį kaip asmuo, laikytas kitų asmenų, įtartų dalyvavus teroristų išpuolyje, bendrininku, tačiau buvo paleistas, nes neatitiko pakankamai iki 2005 m. liepos mėn. nustatytų terorizmu įtariamo asmens kriterijų "Detectives draw up new brief in hunt for radicals",
The Times
, 2005 m. gruodžio 28 d.
U.
kadangi skirstymas, kuris kenkia geriems bendruomenės narių santykiams ir sulaiko kai kurias bendruomenes nuo bendradarbiavimo su teisėsaugos institucijomis, tik trukdytų žvalgybai rinkti duomenis ir imtis veiksmingų veiksmų prieš nusikalstamumą ir terorizmą JT specialiojo pranešėjo pranešimo apie žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių skatinimą ir apsaugą kovojant su terorizmu 62 dalis.
,
V.
kadangi veiksmingas informacijos apie konkrečius įtariamuosius rinkimas ir specialių iniciatyvų įgyvendinimas yra geriausias būdas nustatyti terorizmo atvejį ir užkirsti jam kelią, be to, visiems vienodą poveikį turintys taikomi atsitiktiniai patikrinimai ir kontrolė, kurių teroristai negalėtų išvengti, būtų veiksmingesni negu skirstymas prevencinės kovos su terorizmu tikslu Ten pat, 61 dalis.
,
Etninis skirstymas
W.
kadangi nedraudžiama naudoti etninės, tautinės kilmės ar religijos veiksnių teisėsaugos tyrime, jeigu tai atitinka nediskriminavimo standartus ir EŽTK 14 straipsnio nuostatas, vis dėlto norint pagrįstai užtikrinti, kad taikant šiuos kriterijus nebūtų diskriminacijos, jų taikymas turi būti veiksmingas, būtinas ir proporcingas,
X.
kadangi stereotipinėmis prielaidomis grindžiamas skirstymas gali išprovokuoti visuomenės priešiškumą konkrečios etninės kilmės, tautybės ar religijos asmenims bei ksenofobiją jų atžvilgiu Ten pat, 40 dalis.
,
Y.
kadangi EŽTT praktikoje yra nustatyta, kad, jeigu rasė yra
išskirtinis
pagrindas imtis teisėsaugos veiksmų, tai prilygsta uždraustai diskriminacijai Minėtas EŽTT sprendimas byloje
Timishev prieš Rusiją
.
; kadangi praktiškai ne visuomet aišku, ar rasė arba etninė kilmė yra išskirtinis ar lemiamas pagrindas imtis minėtų veiksmų, ir dažnai tik išanalizavus teisėsaugos praktikos pavyzdžius paaiškėja tikroji šių veiksnių svarba,
Z.
kadangi kol nepatvirtintos tarptautinio ar Europos lygmens normos, pagal kurias būtų aiškiai uždraustas etninis skirstymas, remiantis EŽTT praktika jis bus laikomas draudžiamu, o vadovaujantis Tarptautine konvencija dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo ir ECRI požiūriu, tai peržengia diskriminacijos draudimo nuostatas 2008 m. spalio 28 d. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros nuomonės dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugos tikslais 39 dalis.
,
AA.
kadangi, remiantis 2000 m. pasaulinėje kovos su rasizmu konferencijoje priimta veiksmų programa, valstybės "raginamos rengti, įgyvendinti ir stiprinti veiksmingas priemones, skirtas rasiniam skirstymui panaikinti Pasaulinės konferencijos prieš rasizmą, rasinę diskriminaciją , ksenofobiją ir kitokią netoleranciją ataskaita (A/CONF.189/12), veiksmų programa, 72 dalis.
"; kadangi ECRI savo pirmiau minėtoje rekomendacijoje Nr. 8 dėl priemonių, skirtų užkirsti kelią rasizmui, kovojant su terorizmu kreipėsi į vyriausybes su prašymu užtikrinti, kad, remiantis teisės aktais ir reglamentais teisėsaugos srityje ar juos įgyvendinant nebūtų skatinama diskriminacija; kadangi ES nepriklausomas pagrindinių teisių ekspertų tinklas įsitikinęs, kad teroristų profiliai, parengti remiantis tokiomis savybėmis, kaip tautybė, amžius ar gimimo vieta, kelia didžiulę diskriminacijos grėsmę ES nepriklausomų pagrindinių teisių ekspertų tinklas, "Laisvės ir saugumo pusiausvyra Europos Sąjungai ir jos valstybėms narėms reaguojant į terorizmo grėsmę" (2003 m.), p. 21.
,
AB.
kadangi būtina visapusiškai įvertinti tyrimo metodus ir duomenų tvarkymo sistemas, taikomus ES ir valstybėse narėse, kurios naudoja ar teikia skirstymo duomenis, ir kadangi būtina užtikrinti, kad būtų visapusiškai vykdomi nacionaliniai, Europos ir tarptautiniai teisiniai įsipareigojimai bei išvengta nepagrįsto diskriminuojamo ar privatumą pažeidžiančio poveikio,
AC.
kadangi ši veikla turi būti vykdoma remiantis toliau išdėstytomis gairėmis ir kadangi būtina derinti visus šiuos saugiklius siekiant užtikrinti visapusišką ir veiksmingą apsaugą,
1.
teikia Tarybai šias rekomendacijas:
a)
bet kokia asmens duomenų tvarkyba teisėsaugos ir kovos su terorizmu tikslais turėtų būti grindžiama paskelbtomis teisės normomis, pagal kurias nustatomi duomenų naudojimo apribojimai ir kurios būtų aiškios, konkrečios ir įpareigojančios bei atidžiai ir veiksmingai stebimos nepriklausomų duomenų apsaugos organų, o už jų pažeidimą būtų griežtai baudžiama; atsižvelgiant į pagrindinius veiksmingos kovos su terorizmu reikalavimus, masinis duomenų saugojimas prevenciniais tikslais – neadekvati priemonė;
b)
turėtų būti nustatytas teisinis pagrindas, pagal kurį būtų aiškiai apibrėžtas skirstymas, nesvarbu, ar būtų naudojamasi automatine kompiuteryje saugomų duomenų gavyba, ar kitais metodais, siekiant nustatyti aiškias teisėto naudojimo taisykles ir atitinkamus apribojimus; taip pat būtina pradėti taikyti būtinus asmenų duomenų apsaugos saugiklius ir atsakomybės nustatymo priemones;
c)
asmeninių duomenų rinkimas ir saugojimas bei skirstymo metodų taikymas asmenims, kurie neįtariami jokiu konkretaus nusikaltimo įvykdymu ar keliama grėsme, turi būti griežtai grindžiamas būtinybe tai daryti ir neperžengti adekvatumo ribų;
d)
turėtų būti aiškiai nustatyta, kuo skiriasi faktiniai ir žvalgybos duomenys nuo duomenų apie skirtingas duomenų subjektų kategorijas;
e)
prieiga prie policijos bei slaptųjų tarnybų bylų turėtų būti suteikta, jei tai reikalinga konkretiems tikslams, tik išnagrinėjus kiekvieną konkretų atvejį, bei valstybėse narėse turėtų būti taikoma teismų kontrolė;
f)
su skirstymu susijusi veikla neturėtų trikdyti tikslinio valstybių narių policijos tarnybų atliekamo tyrimo, o taikant ribojamojo pobūdžio teisės aktus dėl skirstymo neturėtų būti užkirstas kelias naudotis teisėta prieiga prie duomenų bazės siekiant atlikti šį tikslinį tyrimą;
g)
turėtų būti nustatyti asmeninės informacijos saugojimo terminai;
h)
etninė statistika – svarbiausia priemonė siekiant sudaryti galimybę nustatyti teisėsaugos veiksmus, kuriuos vykdant etninėms mažumoms skiriamas neproporcingas, neteisėtas ir nepateisinamas teisėsaugos dėmesys; taigi nustačius aukštus asmeninių duomenų (duomenų, siejamų su atpažįstamu asmeniu) apsaugos standartus, netrukdoma kurti statistikos duomenų, apimančių kintamuosius, kurie susiję su etnine kilme, rase, religija ir pilietybe ir kurie būtini siekiant nustatyti bet kokią diskriminaciją, su kuria susiduriama teisėsaugos praktikoje; turėtų būti kreiptasi į pagal 29 straipsnį įsteigtą darbo grupę dėl nuomonės šiuo klausimu;
i)
turėtų būti uždrausta rinkti duomenis apie asmenis remiantis vien konkrečia šių asmenų rasine ar etnine kilme, religiniais įsitikinimais, lytine orientacija ar elgsena, politine nuomone ar naryste tam tikruose judėjimuose ar organizacijose, kurie pagal įstatymą nėra oficialiai uždrausti; būtina nustatyti saugiklius, susijusius su apsauga, ir procedūras, susijusias su teisėsaugos priemonių naudojimo diskriminacijos tikslais apskundimu;
j)
privačioms ar viešoms institucijoms, priimančioms individualius sprendimus neatlikus asmenų kontrolės, turėtų būti leista pasikliauti kompiuteriu tik išimtiniais atvejais ir nustačius griežtus saugiklius;
k)
turėtų būti nustatyti griežti teisiniai saugikliai, kuriuos taikant būtų užtikrinta tinkama ir veiksminga teisinė ir parlamentinė policijos bei slaptųjų tarnybų veiklos, įskaitant jų vykdomą kovos su terorizmu veiklą, priežiūra;
l)
atsižvelgiant į galimas pasekmes asmenims, žala turėtų būti atitaisoma veiksmingai, be to, duomenų subjektui turėtų būti pateikta aiški informacija apie taikomas procedūras ir užtikrintos teisės į prieigą ir į žalos atitaisymą;
m)
turėtų būti nustatyti kriterijai, pagal kuriuos būtų vertinama, ar visa skirstymo veikla veiksminga, teisėta ir ar ji neprieštarauja Europos Sąjungos vertybėms; turėtų būti persvarstyti esami ir siūlomi nacionaliniai ir ES teisės aktai, susiję su skirstymo taikymu, siekiant užtikrinti, kad jie atitinka ES teisės ir tarptautinių sutarčių teisinius reikalavimus; turėtų būti svarstoma ES teisės reformos galimybė, jei būtina parengti privalomas taisykles, pagal kurias būtų išvengta pagrindinių teisių pažeidimų, atsižvelgiant į būsimas Europos Tarybos rekomendacijas dėl skirstymo;
n)
turėtų būti ištirta, kiek Direktyvą 2000/43/EB draudžia arba reglamentuoja skirstymo priemones ir atitinkamą veiklą, ir turėtų būti apsvarstyta reforma, pagal kurią būtų panaikintas oro uostų ir uostų neįtraukimas į šios direktyvos taikymo sritį;
o)
Taryba turėtų inicijuoti tyrimą, kuris būtų grindžiamas aktualia sistema ir dabartine praktika, už kurio atlikimą būtų atsakinga Komisija, jei tinkama, konsultuojantis su Pagrindinių teisių agentūra ir Europos duomenų apsaugos pareigūnu ir su teisėsaugos bei žvalgybos agentūromis ir kuris apimtų faktinį ir galimą skirstymo metodų taikymą, šių metodų veiksmingumą nustatant įtariamuosius ir šių metodų atitiktį pilietinių laisvių, žmogaus teisių ir privatumo reikalavimams; valstybių narių turėtų būti paprašyta pateikti skaičius, susijusius su sulaikymais, kratomis ir kitomis priemonėmis, naudotomis taikant skirstymo metodus;
2.
paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir Komisijai susipažinti bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
