Siimo Kallaso atsakymas Komisijos vardu
(2012 m. vasario 1 d.)
Komisijos komunikate COM(2009) 248 galutinis „Europos Sąjungos Baltijos jūros regiono strategija“, http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/communic/baltic/com_baltic_en.pdf. pripažįstama, kad Baltijos jūroje turi būti skubiai įgyvendinti aplinkos apsaugos uždaviniai, visų pirma susiję su greita eutrofikacija, kurią skatina į jūros vandenį patenkantis pernelyg didelis maistinių medžiagų kiekis.
Kadangi šiuos uždavinius turi spręsti visos pakrantės valstybės, geriausia priemonė, pagal kurią būtų imamasi veiksmų, visų pirma susijusių su laivuose susidarančių atliekų, įskaitant nuotekas iš keleivinių laivų, poveikiu, yra 1992 m. Helsinkio konvencija 1992 m. Helsinkio konvencija dėl Baltijos jūros baseino jūrinės aplinkos apsaugos, http://www.helcom.fi/Convention/en_GB/text/. , kurios susitariančioji šalis yra ir ES. Helsinkio komisija Helsinkio komisija (angl. HELCOM) – Helsinkio konvencijos valdymo organas. parengė strateginių veiksmų šioje srityje planą, prie kurio rengimo aktyviai prisidėjo ES. Pagal parengtąjį Baltijos jūros veiksmų planą (kuris yra glaudžiai susijęs su ES Baltijos jūros regiono strategijos veiksmų planu kaip viena kitą papildančios priemonės) įgyvendinami šie konkretūs veiksmai: —
Tarptautinės jūrų organizacijos iniciatyva dėl Baltijos jūros paskelbimo specialia apsaugos nuo nuotekų išleidimo iš keleivinių laivų zona. Bus reikalaujama, kad Baltijos jūros specialioje zonoje plaukiojantys keleiviniai laivai nuotekas apdorotų laivuose, t. y. prieš išleisdami nuotekas į jūrą, iš jų pašalintų maistines medžiagas, arba nuotekas pristatytų į uosto priėmimo įrenginius;
—
2010 m. gruodžio mėn. parengta Bendradarbiavimo Baltijos jūros uostų priėmimo įrenginių klausimais programa. Programoje ir rengiant gaires, susijusias su nuotekų pristatymo į uostų priėmimo įrenginius techniniais ir veiklos aspektais, dalyvauja kruizų sektoriaus atstovai.
—
Vykdydama veiklą savo Baltijos jūros regiono strategijos prioritetinėje švarios laivybos srityje, ES bendrai finansuoja projektą „Baltic Master II“, kuriuo siekiama mažinti jūrų transporto taršą ir didinti gebėjimą likviduoti naftos išsiliejimo padarinius Baltijos jūroje. Viena iš projekto dalių – uostų atliekų valdymo tyrimas, kuriame dalyvauja partneriai iš visų Baltijos jūros regiono valstybių. Šiuo metu svarstomas strategijos prioritetinės turizmo srities projektas, pagal kurį būtų skatinama netaršių kruizinių laivų veikla.
