4.11.2009 B7-0132/2009 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS siekiant užbaigti diskusijas dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų
pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį
dėl 2009 m. lapkričio 18 d. ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo Stokholme
Marek Henryk Migalski
,
Adam Bielan
,
Ryszard Antoni Legutko
,
Jacek Olgierd Kurski
,
Michał Tomasz Kamiński
,
Tomasz Piotr Poręba
,
Charles Tannock
,
Roberts Zīle
ECR frakcijos vardu
PE428.744v01-00 B7‑0132/2009 Europos Parlamento rezoliucija dėl 2009 m. lapkričio 18 d. ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo Stokholme
Europos Parlamentas,
– atsižvelgdamas į ES ir Rusijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą, kuris įsigaliojo 1997 m. ir kurio galiojimas baigėsi 2007 m.,
– atsižvelgdamas į ES ir Rusijos derybas dėl naujo bendrojo bendradarbiavimo susitarimo, kurios buvo pradėtos 2008 m. birželio 26–27 d. Chanty Mansijske vykusio ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo metu,
– atsižvelgdamas į savo ankstesnius pranešimus ir rezoliucijas Rusijos bei ES ir Rusijos santykių klausimu, ypač į 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių gynėjų nužudymo atvejų Rusijoje, 2009 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl energetinio saugumo išorės aspektų ir 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Chanty Mansijske vyksiančio ES ir Rusijos vadovų susitikimo,
– atsižvelgdamas į ES ir Rusijos parlamentinio bendradarbiavimo komiteto 11-ojo posėdžio, vykusio 2008 m. vasario 16–17 d. Briuselyje, galutinį pareiškimą ir rekomendacijas,
– atsižvelgdamas į ES ir Rusijos konsultacijas žmogaus teisių klausimais,
– atsižvelgdamas į ES ir Rusijos nuolatinės partnerystės tarybos susitikimo, vykusio 2009 m. spalio 19 d. Briuselyje, rezultatus,
– atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 18 d. Stokholme vyksiančio ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkės projektą,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,
A. kadangi ES ir Rusija, kuri yra nuolatinė JT Saugumo Tarybos narė, dalijasi atsakomybe už stabilumą pasaulyje ir kadangi glaudesnis ES ir Rusijos bendradarbiavimas bei geri kaimyniški santykiai ypač svarbūs siekiant užtikrinti Europos stabilumą, saugumą ir klestėjimą; kadangi ir Rusija, ir ES valstybės narės yra ESBO narės,
B. kadangi siūlomas Rusijos įstojimas į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO), kuris priklausys nuo to, ar Rusija įsipareigos laikytis visų PPO įpareigojimų ir nurodymų bei juos vykdyti, labai svarbus siekiant toliau gerinti ES ir Rusijos ekonominius santykius,
C. kadangi Rusijos Federacija yra visateisė Europos Tarybos narė ir yra visiškai įsipareigojusi laikytis jos tikslų, visų pirma skatinti demokratiją ir gerbti žmogaus teises,
D. kadangi vien tik 2009 m. Rusijoje dėl ypatingos ksenofobijos įvyko daugiau, nei 190 neapykantos sukeltų nusikaltimų, dėl kurių žuvo 62 asmenys ir 250 buvo sužeisti,
E. kadangi pagal spaudos laisvę Rusija yra organizacijos „Žurnalistai be sienų“ sudaryto sąrašo 153 vietoje; kadangi blogiausia padėtis yra Šiaurės Kaukaze, visų pirma Čečėnijoje, Dagestane, Šiaurės Osetijoje ir Karačiajų Čerkesijoje,
F. kadangi 2009 m. Europos Parlamento A. Sacharovo premija už minties laisvę buvo suteikta Rusijos pilietinių teisių gynybos organizacijai „Memorial“ ir trims jos atstovams, Olegui Orlovui, Sergejui Kovaliovui ir Liudmilai Aleksejevai, taip pat visiems kitiems žmogaus teisių gynėjams Rusijoje,
kadangi Olegui Orlovui gresia baudžiamoji atsakomybė už šmeižtą dėl O. Orlovo pareiškimo, kad Čečėnijos prezidentas Ramzanas Kadyrovas buvo atsakingas už organizacijos „Memorial“ pagrindinės tyrėjos Natalijos Estemirovos nužudymą,
kadangi Rusijoje ir Rusijos įtakos zonoje vis dar žudomi žmogaus teisių gynėjai, o nesenos Natalijos Estemirovos, Andrejaus Kulagino, Zaremos Sadulajevos, Aliko Džabrailovo ir Makšaripo Auševo žmogžudystės papildė ilgą neišaiškintų žmogaus teisių gynėjų žmogžudysčių Rusijoje sąrašą,
I. kadangi didėjantis žmogaus teisių gynėjų, opozicijos politikų ir nepriklausomų žurnalistų bauginimas baimės atmosferoje užkerta kelią demokratijos procesui ir toliau kenkia teisinės valstybės principams Rusijoje,
J. kadangi taika ir stabilumas bendros kaimynystės šalyse yra ir Rusijos, ir ES interesas; kadangi krizės šiose šalyse turėtų būti vienas iš pagrindinių klausimų, dėl kurių turėtų būti diskutuojama tiesiai ir atvirai, ypač diskutuojant apie užšaldytus konfliktus ir verčiantį apgailestauti Rusijos sprendimą pripažinti atsiskyrusių Gruzijos teritorijų – Abchazijos ir Pietų Osetijos nepriklausomybę,
K. kadangi Rusija savo politikos regione neįgyvendina demokratizacijos procesais, bet vis toliau remiasi autoritarine ir priklausomybės politika, ypač Baltarusijos atveju,
L. kadangi ES ir Rusijos santykiuose energetikos klausimai ir toliau atlieka pagrindinį ir strateginį vaidmenį ir kadangi energetika yra svarbus Rusijos užsienio politikos įrankis; kadangi dėl neseniai priimto Rusijos sprendimo pasitraukti iš Energetikos chartijos sutarties (angl. ECT) šie santykiai tapo dar sudėtingesni ir kilo grėsmė vykstančiam dialogui energetikos klausimais bei galimai ateities pažangai; kadangi didelė ES priklausomybė nuo iškastinio kuro labai kenkia darnaus, nuoseklaus ir vertybėmis pagrįsto ES požiūrio į Rusiją sukūrimui,
M. kadangi labai svarbu, kad ES valstybės narės laikytųsi bendros pozicijos dėl išorės energetinio saugumo politikos ir kad labiausiai to siekiančios valstybės narės nepriimtų Rusijos pasiūlymų užmegzti dvišalius santykius, kaip šiuo metu bandoma daryti „Nord Stream“ vamzdyno projekto atveju,
N. kadangi Rusija toliau Iranui tiekia uraną ir lieka įsipareigojusi pastatyti jo branduolinį reaktorių Bushehre; kadangi atrodo, kad Rusija nenori sugriežtinti JT sankcijų, skirtų aktyviai Iranui užkirsti kelią sodrinti branduolį kurą iki karinio lygio koncentracijų,
O. kadangi Rusija toliau svarsto raketų S300 pardavimo Iranui galimybę, tuo pažeidžiant trapų regiono karinį balansą,
1. pabrėžia, kad per 2009 m. lapkričio 18 d. Stokholme vyksiantį ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimą daugiausia dėmesio bus skiriama ekonomikos ir finansų krizei, klimato kaitai, energijai ir energetiniam saugumui, Europos investicijų, visų pirma, į gavybos pramonę, saugumui Rusijoje bei daugeliui regioninių ir tarptautinių klausimų;
2. išreiškia savo susirūpinimą dėl ES ir Rusijos santykių padėties ir pažymi, kad strateginė partnerystė vis labiau virsta pragmatiško pobūdžio partneryste su labai skirtingu požiūriu į pagrindinius klausimus;
3. ragina Rusijos valdžios institucijas užtikrinti, kad Natalijos Estemirovos, Andrejaus Kulagino, Zaremos Sadulajevos, Aliko Džabrailovo, Makšaripo Auševo ir Anos Politkovskajos žudikai būtų surasti ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn;
4. ragina, kad į naująjį Rusijos ir Europos Sąjungos pagrindų susitarimą būtų įtraukta dalis dėl žmogaus teisių;
5. ragina nedelsiant nutraukti žmogaus teisių gynimo grupės „Memorialas“ vadovui Olegui Orlovui iškeltą baudžiamąją bylą dėl šmeižto; ragina Komisiją ir Tarybą daryti Rusijai spaudimą, kad ji apsaugotų žmogaus teisių gynėjus ir stengtųsi pasiekti, kad Rusija įsipareigotų savo įstatymus dėl šmeižto suderintų su savo tarptautiniais įsipareigojimais ginti žodžio laisvę, visų pirma, įsipareigojimais ESBO ir Europos Taryboje;
6. ragina Rusijos valdžios institucijas nutraukti žiniasklaidos cenzūrą ir užpuldinėjimus, įskaitant žurnalistų bauginimą ir persekiojimą;
7. ragina Tarybą ir Komisiją skirti ypatingą dėmesį vykstančiam antrajam buvusio „Yukos Oil“ vadovo Michailo Chodorkovskio teismui, kuris jau dabar kupinas rimtų tinkamo teismo proceso pažeidimų, be kita ko, įskaitant įtarimą dėl Vasilijaus Aleksaniano kankinimo, ir kuris laikomas pagrindine bandomąja byla, prezidentui A. Medvedevui mėginant Rusijoje sukurti nepriklausomą teismų sistemą;
8. pabrėžia, kad Rusija negali būti laikoma patikima energijos Europai tiekėja po to, kai ji nutraukė dujų tiekimą Europai; pabrėžia, kad prekybos partnerių patikimumas ir ES narių solidarumas yra pagrindiniai veiksniai, ateityje padėsiantys užtikrinti dujų tiekimo saugumą; tikisi, kad šį gruodį nepasikartos Rusijos ir Ukrainos dujų krizė;
9. pabrėžia, kad būtina apriboti bendrovės „Gazprom“ Europos energetikos rinkų dalį ir ragina Komisiją reaguoti į šį vykstantį procesą, ypač dėl to, kad „Gazprom“ šiuo metu veikia septyniolikoje Europos Sąjungos šalių ir toliau skverbiasi į Europos energetikos rinkas, o Rusija tuo pačiu metu saugo savo vidaus dujų rinką nuo tarptautinės konkurencijos;
10. pabrėžia, kad dėl dujotiekio „South Stream“ projekto kyla grėsmė dujotiekio „Nabucco“ projektui, kurį ES turėtų laikyti strategiškai svarbiu; ragina Komisiją labiau stengtis statyti dujotiekį „Nabucco“, kuris yra rimčiausia projektų, įgyvendinamų kartu su Rusija, alternatyva, nes visi minėtieji projektai gali didinti ekonominę ir politinę ES valstybių narių priklausomybę nuo Rusijos;
11. yra susirūpinęs dėl nesenų Rusijos karo pratybų puolamojo pobūdžio ir apgailestauja dėl to, kad bendros karo pratybos „Zapad 2009“ buvo sutelktos ties NATO atakos prieš Baltarusiją atrėmimu; apgailestauja, kad pagrindinių Rusijos sausumos pajėgų vadas generolas leitenantas Sergejus Sokolovas pažymėjo, kad šalis susiduria su „potencialiais pavojais“ ir vakarų; yra susirūpinęs dėl to, kad „vakarų pavojaus“ scenarijus naudojamas siekiant įgyvendinti Rusijos ginkluotųjų pajėgų modernizavimą;
12. yra susirūpinęs dėl planuojamų Rusijos Federacijos branduolinės doktrinos pakeitimų, įtrauktų į naująją karinę doktriną „Naujas Rusijos ginkluotųjų pajėgų veidas iki 2030 m.“, ir dėl Rusijos saugumo tarybos sekretoriaus ir buvusio Federalinės saugumo tarnybos direktoriaus Nikolajaus Patruševo komentarų, kurias jis pranešė, kad bus suformuluotos naujos nuostatos dėl prevencinių branduolinių smūgių galimybių;
13. labai susirūpinęs dėl pasekmių tarptautiniam saugumui po to, kai Duma priėmė gynybos įstatymo pakeitimus, kuriuos pateikė Rusijos prezidentas, kuriuose teigiama, kad Rusija gali naudoti karinę jėgą operacijose už jos ribų siekiant atremti puolimą prieš Rusijos pajėgas ar kitas pajėgas, dislokuotas už Rusijos ribų, atremti agresiją prieš kitą šalį, ar užkirsti jai kelią, arba užsienyje apsaugoti Rusijos piliečius, o ši nuostata ypač prieštaringa, kai Rusija vykdo nelegalaus pasų išdavimo politiką užšaldytų konfliktų teritorijose ir Ukrainos Kryme;
14. ragina Tarybą ir Komisiją vykdyti bendras su Rusijos Vyriausybe iniciatyvas, skirtas stiprinti saugumą ir stabilumą pasaulyje, tokias, kaip taikos Artimuosiuose Rytuose tarp Izraelio ir Arabų pasaulio iniciatyvą dalyvaujant JT Kvartete, šešių šalių derybas su Šiaurės Korėja ir ypač bendros kaimynystės iniciatyvą bei pasiekti taikaus Kalnų Karabacho, Padnestrės ir, visų pirma, Gruzijos ir nuo jos atsiskyrusių Pietų Osetijos ir Abchazijos regionų konfliktų sureguliavimą; apgailestauja dėl Rusijos sprendimo pripažinti nuo Gruzijos atsiskyrusių Abchazijos ir Pietų Osetijos respublikų nepriklausomybę bei ragina Rusijos vyriausybę visapusiškai laikytis 2008 m. rugpjūčio mėnesį sudaryto šešių punktų susitarimo, kuriame ES stebėjimo misijai (ESSM) Gruzijoje leidžiama nevaržomai patekti į atsiskyrusias teritorijas;
15. vėl pakartoja savo įsipareigojimą gerbti Gruzijos teritorinį vientisumą ir ragina visas šalis visiškai laikytis savo įsipareigojimų; primena, kad ES stebėsenos misijos Gruzijoje įgaliojimai apima visą šalį ir ragina šiai misijai suteikti netrukdomą prieigą prie Abchazijos ir Pietų Osetijos, kurią iki šiol suteikti atsisakyta; dar kartą patvirtina savo visapusišką įsipareigojimą dalyvauti Ženevos derybose ir toliau užtikrinti ES, JT ir ESBO bendrą pirmininkavimą šiame forume;
16. nerimauja dėl Rusijos Federacijos branduolinio sektoriaus saugumo, jos planų branduolinę technologiją ir medžiagas eksportuoti į kitas šalis, visų pirma, į Iraną, bei dėl to kylančių su branduoliniu saugumu ir platinimu susijusių grėsmių; ragina Rusijos Federaciją nustoti gabenti branduolinės medžiagos atliekas ir perdirbinėti branduolinę medžiagą, nes dėl šios veiklos atsiranda potenciali branduolinio ginklo platinimo grėsmė;
17. paveda savo Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybėms narėms, Rusijos Federacijos vyriausybei ir parlamentui bei Europos Tarybai.
