Dienos įvykių apžvalga : 05-07-2005
Redaktorius: Robertas Pogorelis
Sekretoriatas: Asta Vasiliauskaitė
Baigta redaguoti: 15:00 val.
Parlamento procedūrų kodai
Serija A
Pranešimai ir rekomendacijos
Serija B
Rezoliucijos ir klausimai žodžiu
Serija C
Kitų institucijų dokumentai
*
Konsultacijų procedūra
**I
Bendradarbiavimo procedūra (1-asis svarstymas)
**II
Bendradarbiavimo procedūra (2-asis svarstymas)
***
Pritarimo procedūra
***I
Bendro sprendimo procedūra (1-asis svarstymas)
***II
Bendro sprendimo procedūra (2-asis svarstymas)
Santrumpos
- Frakcijos: žiūrėkite kitame puslapyje
BE
Belgija
IT
Italija
PL
Lenkija
CZ
Čekija
CY
Kipras
PT
Portugalija
DK
Danija
LV
Latvija
SI
Slovėnija
DE
Vokietija
LT
Lietuva
SK
Slovakija
EE
Estija
LU
Liuksemburgas
FI
Suomija
EL
Graikija
HU
Vengrija
SE
Švedija
ES
Ispanija
MT
Malta
UK
Jungtinė Karalystė
FR
Prancūzija
NL
Nyderlandai
IE
Airija
AT
Austrija
Keitimo kursas
1 euras = 3,45 lito
Frakcijos Pagal 2005-07-05
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
48
23
7
13
7
98
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
16
31
11
6
3
3
7
77
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
15
12
2
7
4
9
5
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
1
2
2
18
PL
19
10
4
9
7
4
53
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Iš viso
266
201
89
42
41
35
27
28
729
Baigiantys eiti pareigas deputatai: Armin LASCHET (PPE-DE/DE) 2005-06-30; Filip ADWENT (IND/DEM) 2005-06-27
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Vidaus rinka
Ar bus leista patentuoti kompiuterines programas?
Michel ROCARD (PSE, FR)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl kompiuteriais diegiamų išradimų patentabilumo
Dok.: A6-0207/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-07-05
Balsavimas: 2005-07-06
Parlamentas antradienį apsvarstė pranešimą dėl direktyvos dėl kompiuterinių išradimų patentavimo.
Bendrovėms siekiant užpatentuoti kompiuteriais sukurtus išradimus, vis aštriau iškyla klausimas, kurie iš jų yra patentuotini. Remiantis 1973-iųjų Miuncheno konvencija, Europoje gali būti patentuojami tik techninio pobūdžio išradimai (įskaitant sukurtus kompiuteriu), bet ne kompiuterinės programos. Tuo tarpu JAV šis klausimas nereglamentuojamas, todėl jose nėra kliūčių patentuoti kompiuterines programas. Tokie patentai kainuoja nuo 10 iki 50 tūkst. eurų. Didžiosios kompiuterinių technologijų bendrovės siekia įteisinti patentus programinei įrangai, o daugelis mažesniųjų bendrovių norėtų pasitenkinti autorių teisių apsauga, nes patentai jiems būtų pernelyg brangūs.
Komisija bei Taryba siūlo leisti patentuoti techninio pobūdžio išradimus ir juos įgalinančias kompiuterines programas. Tuo tarpu dalis deputatų siūlo neleisti patentuoti kompiuterinių programų, o tik techninio pobūdžio išradimus (įskaitant sukurtus kompiuteriu). Pasak EP Teisės reikalų komiteto pranešėjo Michel ROCHART (PSE, FR), "kaip grupė susijusių matematinių formulių, [kompiuterinė programa] yra žmogaus proto produktas idėjų srityje. O nevaržoma idėjų sklaida yra vienas kertinių mūsų civilizacijos principų". Dauguma PSE, VERTS/ALE ir GUE/NGL frakcijų atstovų pritaria šiai nuomonei. Vis dėlto Teisės reikalų komitetas PPE-DE ir ALDE frakcijų balsais pritarė Tarybos bendrajai pozicijai leisti patentuoti techninius išradimus įgalinančias kompiuterines programas.
Antradienio debatuose Ekonomikos ir pinigų reikalų komisaras Joaquín ALMUNIA palaikė Tarybos bendrąją poziciją, nes joje išlaikoma pusiausvyra tarp technologinių inovacijų skatinimo ir išradėjų teisių užtikrinimo. Prelegento teigimu, Komisija galėtų pritarti pataisoms dėl techninių dalykų bei patikslintų formuluočių, tačiau nepritars visiškam kompiuterinių programų patentavimo uždraudimui.
Dauguma kalbėjusių EP frakcijų atstovų nepritarė kompiuterinių programų patentavimui. Piia-Noora KAUPPI (PPE/DE, FI) bei Maria BERGER (PSE, AT) nuomone, pernelyg išplėstos programinės įrangos patentavimo teisės užkirstų kelią naujų technologijų plėtrai. M. Berger pasiūlė įteisinti bendrą patentavimo sistemą ES mastu. Jam pritarė Toine MANDERS (ALDE, NL). Evelin LICHTENBERGER (Verts/ALE, AT) bei Bruno GOLLNISCH (NI, FR) siūlė neleisti patentuoti programinės įrangos, nes mažoms ir vidutinėms įmonėms patentai pernelyg brangiai kainuotų. Ilda FIGUEIREDO (GUE/NGL, PT) nuomone, kompiuterinėms programoms pakanka autorių teisių apsaugos. "Negalima patentuoti idėjų ar žinių", - teigė deputatė.
Thomas Harold WISE (IND/DEM, UK) pasiūlė iš esmės atmesti siūlomą direktyvą, nes deputatų siūlomos pataisos nėra pakankamos. Tuo tarpu Brian CROWLEY (UEN, IE) pritarė Komisijos bei Tarybos pozicijai leisti patentuoti su išradimais susijusias kompiuterines programas. "Patentas - tai ne kardas, o skydas", - teigė prelegentas. Jo nuomone, ES neleidžiant patentuoti programinės įrangos, europiečių idėjų pagrindu sukurtos programos būtų patentuojamos JAV. Todėl programų patentavimo įteisinimas pasitarnautų ne tik stambiosioms, bet ir mažesniosioms Europos bendrovėms.
Balsavimas šiuo klausimu numatytas trečiadienio vidurdienį. Norint atmesti Tarybos bendrąją poziciją, reikia absoliučios daugumos deputatų (t.y. 366) balsų.
Žurnalistų klausimams: Federico de Girolamo, tel. (32-2) 2831389, mob. tel. (32) 498 983591, el. paštas: lega-press@europarl.eu.int
Ekonominiai ir pinigų reikalai
Pasiūlyta stiprinti pasitikėjimą euru
Jules MAATEN (ALDE, NL) Dėl euro bei ekonominės ir pinigų sąjungos informavimo ir komunikacijos strategijos
Dok.: A6-0197/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-07-04
Balsavimas: 2005-07-05
Parlamentas patvirtino pranešimą, kuriuo siūloma pradėti nuoseklią kampaniją, skirtą sustiprinti visuomenės pasitikėjimą euru. Pranešimui pritarė 493 deputatai, nepritarė 117, o susilaikė 14.
Nors, deputatų teigimu, "euro įvedimas turbūt yra sėkmingiausias kada nors pradėtas europinis projektas", dalis Europos visuomenės jį vertina skeptiškai. Tuo tarpu euro įvedimo privalumai akivaizdūs - kainų stabilumas ir skaidrumas, sumažėję piniginių transakcijų kaštai, geresnė apsauga nuo pasaulinio masto krizių, istoriškai maža infliacija, palankesnės paskolų sąlygos, paprastesnės kelionės Europoje.
Parlamento nuomone, euro privalumai turi būti aiškiai pristatomi visuomenei, ypač provincijoje ir atokiuose regionuose. Siūloma, kad Europos centrinis bankas kasmet pateiktų visuomenei skirtą ataskaitą, kurioje išryškintų euro privalumus. Euro zonai nepriklausančių ES šalių vyriausybėms, kurios to siekia, deputatai ragina padėti sumažinti gyventojų skeptiškumą dėl euro. Naujosiose ES narėse siūloma pradėti intensyvią informacinę kampaniją, siekiant paruošti visuomenę euro įvedimui. Šiose šalyse siūloma tris mėnesius iki euro įvedimo taikyti dvigubų kainų politiką. Tai leistų sumažinti žmonių nepasitikėjimą euru ir neleistų verslininkams pakelti kainų pasinaudojant euro įvedimu. Deputatai taip pat siūlo įkurti regioninius centrus, kuriems gyventojai galėtų pranešti apie piktnaudžiavimo euro įvedimu atvejus.
Diskusijoje kalbėjusi Lietuvos deputatė Margarita STARKEVI Č I Ū T Ė (ALDE, LT) įvertino ES visuomenės informavimo dėl euro strategiją kaip "nesėkmingą". Remdamasi Lietuvos patirtimi, deputatė pasiūlė labiau diferencijuoti informaciją atskiroms gyventojų grupėms. Prelegentė taip pat paragino geriau išaiškinti ne tik sėkmingas, bet ir problemines euro įvedimo puses, pavyzdžiui, kainų kilimą. M. Starkevičiūtės teigimu, nepakanka trumpalaikių kampanijų - svarbu patobulinti ilgalaikę visuomenės informavimo strategiją dėl euro.
Lietuvos deputatas Justas Vincas PALECKIS (PSE, LT) pažymėjo visuomenės informavimo svarbą naujosiose ES šalyse, besiruošiančiose įsivesti eurą. Jis pasiūlė pritaikyti "dvynių modelį", surandant naujosioms ES narėms partneres iš euro zonos šalių.
Parlamentas atsisakė įvertinti Europos centrinio banko veiklą kaip sėkmingą
Kurt Joachim LAUK (PPE/DE, DE)
Rezoliucija dėl Europos Centrinio Banko metinės ataskaitos
Dok.: A6-0203/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-07-04
Balsavimas: 2005-07-05
Parlamentas atmetė pranešimą, kuriame Europos centrinis bankas (ECB) buvo giriamas už kainų stabilumo palaikymą, pasiruošimą ES plėtrai ir skaidrumą visuomenės bei EP atžvilgiu (287 balsai už, 296 prieš, 41 susilaikė).
Pareiškimai
Italijos prezidentas: "Būkime Europos projekto sergėtojais"
Antradienio vidurdienį iškilmingame EP posėdyje deputatai išklausė Italijos Respublikos prezidento Carlo Azeglio CIAMPI (Karlo Adzelijo Čiampio) kalbos.
Italijos prezidentas pabrėžė, jog ES yra ne tik laisvos rinkos zona, bet ir politinis darinys, "konstitucinės sąrangos centras" bei "privilegijuota vieta žmonių viltims ir lūkesčiams". Prelegentas paragino siekti ES institucijų sustiprėjimo bei didesnio žmonių pasitikėjimo jomis. Pasak C.A. Ciampi, Prancūzijos ir Nyderlandų referendumų rezultatų nereikia suprasti kaip Europos idėjos atmetimo. Jo nuomone, tokius rezultatus nulėmė netolygi regionų bei socialinių grupių ekonominė padėtis, o taip pat žmonių siekis dalyvauti priimant jiems svarbius sprendimus. Italijos prezidentas paragino neatsisakyti ES Konstitucijos projekto. Pasak prelegento, "euras - aiškiausias įrodymas, kaip karštai Europos tautos trokšta vienytis".
C.A. Ciampi paragino labiau koordinuoti ES šalių ekonominę politiką bei kuo greičiau patvirtinti ES finansinę perspektyvą. Jis taip pat kvietė ES aktyviau siekti saugumo ir taikos pasaulyje. Prelegentas pavadino ES plėtrą "prievole ir įsipareigojimu žmonėms, atgavusiems laisvę, kurios jie troško daugiau kaip 50 metų". Jis paragino "pasimokyti entuziazmo ir solidarumo" iš naujųjų ES šalių piliečių. Kalbos pabaigoje Italijos prezidentas paragino europarlamentarus būti vieningos Europos projekto sergėtojais, įvertinti eurointegracijos sėkmę ir prisiimti atsakomybę "už istorinės patirties neišbarstymą".
Prelegentui paminėjus euro privalumus, keli Italijos Lega Norte deputatai ėmė garsiai protestuoti, todėl buvo išvesti iš salės.
Aplinka
Žaisluose - mažiau kenksmingų medžiagų
Antonios TRAKATELLIS (PPE/DE, EL)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų pavojingų medžiagų žaisluose ir vaikų priežiūros prekėse
Dok.: A6-0196/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-07-04
Balsavimas: 2005-07-05
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl direktyvos dėl tam tikrų pavojingų medžiagų pardavimo ir naudojimo apribojimų. Šia direktyva siekiama apriboti ftalatų naudojimą plastikiniuose žaisluose, atsižvelgiant į jų kenksmingumą sveikatai.
Vaikai iki trejų metų amžiaus dažnai deda žaislus ar kitus daiktus į burną, nors jie nėra tam skirti. Tai gali kelti pavojų vaikų sveikatai. Nustatyta, jog kai kurie ftalatai bei kvapiosios medžiagos, naudojami plastikiniuose žaisluose, patekę į organizmą, gali pakenkti skydliaukės, kepenų ir kitoms gyvybiškai svarbioms ląstelėms. Todėl Komisija pasiūlė iki 0,1 proc. masės apriboti kenksmingų ftalatų naudojimą žaisluose, skirtuose vaikams iki trejų metų ir telpančiuose į burną. Pirmojo svarstymo metu Parlamentas pasiūlė sumažinti leistiną ftalatų kiekį iki 0,05 proc. žaislo masės, neleisti kvapiųjų medžiagų kūdikiams skirtuose žaisluose bei reikalauti įspėjančių užrašų ant žaislų ir vaikams skirtų produktų pakuočių.
Taryba nesutiko su Parlamento pataisomis, kurios jai atrodė pernelyg griežtos. EP Aplinkosaugos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas pasiekė kompromisą su Taryba, kuriam antradienį pritarė Parlamentas (487 balsai už, 9 prieš, 10 susilaikė). Pagal galutinį direktyvos variantą, trims kenksmingiausiems ftalatams bus taikomas 0,1 proc. masės apribojimas visuose žaisluose (net ir skirtuose vyresniems vaikams), o kiti trys ftalatai bus ribojami iki 0,1 proc. masės žaisluose, telpančiuose į burną, - net ir tuose, kurie nėra tam skirti.
Tarybai sutikus su Parlamento pataisomis, direktyvos normos įsigalios po metų.
Plėtra ir bendradarbiavimas
Vaikai turėtų mokytis, o ne dirbti
Emmanouil MAVROMMATIS (PPE/DE, EL)
Dėl vaikų išnaudojimo (ypač vaikų darbo) besivystančiose šalyse
Dok.: A6-0185/2005
Iniciatyvos procedūra
Balsavimas (be debatų): 2005-07-05
Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje siūlomos priemonės užkirsti kelią vaikų išnaudojimui darbe (618 balsų už, 10 prieš, 4 susilaikė).
Pagal Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją, "minimalus įsidarbinimo amžius turi būti ne mažesnis negu privalomo išsilavinimo pabaigos amžius ir bet kokiu atveju ne mažesnis negu 15 metų". Tuo tarpu 352 mln. vaikų pasaulyje dirba; iš jų 179 mln. dirba darbus, kurie pagal TDO apibrėžimą yra nepriimtini vaikams. 5 mln. vaikų dirba išnaudojamus darbus Rytų Europoje ir Viduržemio jūros regione, įskaitant ES šalis. Dauguma vaikų įdarbinami žemės ūkyje.
Deputatų nuomone, vaikus (nuo 5 iki 18 m. amžiaus) būtina apsaugoti nuo įtraukimo į sveikatai kenksmingus ar kitokius išnaudojamus darbus. Kitų darbų atvejais siūloma surasti geresnę alternatyvą, pirmiausia mokymąsi. Nors nepriimtinas vaikų darbas dažniausiai būna nulemtas neturto, parlamentarų nuomone, net ir neįveikus viso skurdo įmanoma užkirsti kelią išnaudojamam vaikų darbui ir paskatinti juos mokytis. Deputatai mano, kad nė vienam vaikui neturi būti atimta teisė siekti išsilavinimo dėl neturtingumo. Jie kviečia pasaulio šalių vyriausybes panaikinti mokestį už pradinį išsilavinimą. Ypatingą dėmesį siūloma skirti mergaičių švietimui.
Parlamentas pabrėžia, kad kova su vaikų išnaudojimu darbe turi būti ES politinis prioritetas siekiant įgyvendinti Tūkstantmečio plėtros tikslus. Komisija raginama sukurti specialią biudžeto eilutę vaikų teisių apsaugai Europos iniciatyvos už demokratiją ir žmogaus teises (EIDHR) kontekste. Komisija raginama kasmet pateikti vaikų teisių užtikrinimo ir vaikų išnaudojimo darbe panaikinimo planą. Deputatai dar kartą siūlo įsteigti ES specialaus atstovo nukentėjusiems vaikams pareigybę.
Parlamentas ragina dvi to nepadariusias valstybes - JAV ir Somalį - ratifikuoti 1989 m. Vaiko teisių konvenciją. Jie taip ragina susieti ES paramą besivystančioms šalims su reikalavimu, jog kiekvienas gimęs vaikas būtų registruojamas. Rezoliucijoje taip pat siūloma susieti ES užsienio prekybos politiką su reikalavimu gerbti vaikų teises: importuotas prekes, pagamintas nesinaudojant vaikų darbu, žymėti specialiomis etiketėmis, o ilgainiui įteisinti nuobaudas vaikų darbu pagamintų produktų importuotojams.
