ES žemės ūkio politikos reforma
Žemės ūkis
2012-03-29 - 10:58
BŽŪP: skaičiai ir faktai Žemės ūkis, kuriam šiuo metu skiriamas 41 proc. europinių lėšų, visuomet buvo kertiniu ES integracijos projekto akmeniu. Iki 2013 m. bus reformuota bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP), būtina atsakyti į daugelį opių klausimų. Kokia bus tiesioginių išmokų struktūra ir kaip užtikrinti teisingesnį paramos paskirstymą ES senbuvių ir naujokių ūkininkams? Kas leistų paskatinti ekologinį ūkininkavimą? Kaip išlaikyti sąžiningą ūkininkų pajamų lygį ir jų konkurencingumą pasaulinėje rinkoje?
Paskutinįkart 2003 m. – prieš pastarąjį ES plėtros etapą – reformuotos bendrosios žemės ūkio politikos vėl laukia pokyčiai.
Spalio 12 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl BŽŪP finansavimo prioritetų 2014–2020 m. laikotarpiu.
Šioje straipsnių serijoje pažvelgsime į diskusijas dėl reformos, kurios svarbiausias tikslas – apsirūpinimas maistu tausiau valdant gamtos išteklius.
Parlamento nuomonės rengėjai dėl svarbiausių reformos teisės aktų:
Reglamentas dėl tiesioginių išmokų: Luisas Manuelis Capoulas Santos (Socialistai ir demokratai, Portugalija)
Reglamentas dėl bendro rinkos organizavimo: Michelis Dantinas (Europos liaudies partija, Prancūzija)
Reglamentas dėl kaimo plėtros: Luisas Manuelis Capoulas Santos
Reglamentas dėl politikos finansavimo, valdymo ir stebėjimo: Giovanni La Via (Europos liaudies partija, Italija)
Kiti su reforma susiję teisės aktai:
Reglamentas dėl pereinamojo laikotarpio iki 2013 m. nuostatų: Luisas Manuelis Capoulas Santos
Reglamentas dėl bendros išmokų schemos ir paramos vynmedžių augintojams: Herbertas Dorfmannas (Europos liaudies partija, Italija)
Planuojama, kad po svarstymų Parlamente ir Taryboje naujosios taisyklės bus patvirtintos iki 2013 m., o įsigalios nuo 2014 m. sausio 1 d.
20110526FCS20313
„Žalesnio“ žemės ūkio link
ES bendrosios žemės ūkio politikos akcentas – ekologiškas ūkininkavimas ©Belga/AFP Vienas iš būdų padaryti ES žemės ūkį ekologiškesnį yra finansiškai skatinti žemdirbius pakeisti ūkininkavimo būdą, teigiama profesoriaus Alano Matthews tyrime, kuris kovo 19 dieną buvo pristatytas EP Žemės ūkio komiteto nariams.
Europos Komisijos pasiūlymuose reformuoti bendrąją žemės ūkio politiką (BŽŪP) numatyta 30 proc. tiesioginių išmokų sieti su aplinkosauginiu žemės ūkio tvarumu, vadinamuoju „žalinimu“.
Šią paramą gautų ekologiškai ūkininkaujantys, natūralų kraštovaizdį saugantys ir pasėlių įvairovę didinantys ūkininkai.
A. Matthews iš Dublino universiteto manymu, naujoji tvarka nesukels papildomų išlaidų, todėl nėra priežasčių ją atidėti.
„Šias priemones reikia įgyvendinti nepaisant to, jog tam tikroms šalims jos bus naudingesnės nei kitoms, – kalbėjo jis. – Ekologinių zonų kūrimas padės išsaugoti biologinę įvairovę ir vandens kokybę.“
Kita vertus, A. Matthews teigimu, pasiūlymams trūksta aiškumo. „Ar „žalinimas“ bus privalomas?“ – klausė jis.
Profesoriaus manymu, „žaliajam“ elementui reikėtų skirti daugiau pinigų. Jis taip pat suabejojo naujos schemos teisingumu, nes „ekologiškai ūkininkaujantys pagal apibrėžimą jau dabar yra „žali“.
Planuojama, kad EP pranešimų projektai dėl Komisijos pasiūlymų bus pristatyti birželį. Tuo tarpu galutinis balsavimas, daugelio EP narių nuomone, vyks tik tuomet, kai paaiškės 2014–2020 m. ES biudžeto skaičiai. BŽŪP po 2013 m. Žemės ūkio komiteto posėdžio vaizdo įrašas BŽŪP reforma
P. De Castro apie BŽŪP reformą: turime siekti lankstumo ir našumo
EP Žemės ūkio komiteto pirmininkas P. De Castro Bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP) yra viena iš svarbiausių ir seniausių ES politikos sričių. Jai skiriama kone pusė ES biudžeto lėšų. Diskusijos dėl BŽŪP svarbios ne tik ūkininkams, bet ir visiems ES piliečiams, kadangi liečia apsirūpinimo maistu klausimą. Taip teigia EP Žemės ūkio reikalų komiteto pirmininkas Paolo De Castro (Socialistai ir demokratai, Italija).
Pagrindinis Europos ūkininkų laukiantis iššūkis bus „gaminti daugiau, teršti mažiau“, tvirtina P. De Castro, pabrėždamas patikimo BŽŪP biudžeto svarbą siekiant apsirūpinti maistu.
Jo teigimu, virš 40 proc. ES biudžeto sudarančios išlaidos žemės ūkiui, palyginti su kitomis stambiomis ekonomikomis, yra gana „kuklios“. „JAV yra 2 mln. ūkininkų ir jos išleidžia žemės ūkiui dvigubai daugiau nei ES. Tuo tarpu mes turime 10 mln. ūkininkų. Be to, išaugus valstybių narių skaičiui nuo 15 iki 27 biudžetas nepakito“, – dėsto P. De Castro.
Įsibėgėjant deryboms dėl BŽŪP ateities po 2013 m., jis reiškia abejones dėl kai kurių Europos Komisijos pasiūlymų šiuo klausimu.
„Žaliasis“ elementas
Europos Komisijos siūlymas įvesti „žaliąjį“ komponentą, ypač skirti 7 proc. dirbamos žemės ekologinių zonų kūrimui, sulaukė prieštaringų vertinimų. P. De Castro baiminasi, kad ši priemonė padidins biurokratizmą ir bus papildoma našta Europos ūkininkams. EP nario nuomone, ji „sumažins našumą vietoj to, kad jį padidintų“.
„Nemanau, kad tai geriausias būdas padidinti Europos žemės ūkio potencialą. Ateityje turėsime pagaminti daugiau maisto tvariai ūkininkaudami. Pavyzdžiui, nežinau, kaip reikės paaiškinti alyvuogių aliejų spaudžiantiems žmonėms, kad jie privalės sumažinti alyvmedžių pasėlius 7 proc. Ar jie turės juos iškirsti? Nemanau, kad tai teisingas kelias“, – kalbėjo Žemės ūkio komiteto pirmininkas.
EK pasiūlymuose jis taip pat pasigenda lankstumo. „Turėdami 27 skirtingas valstybes nares su skirtingais žemės ūkiais turime būti lankstesni. Neįmanoma vienodai taikyti taisyklių visose šalyse, nes ne visos šalys tam pasirengusios“, – teigė P. De Castro.
„Kai kurioms reikia daugiau laiko fiksuotų išmokų taikymui. EK neatsižvelgė į skirtingą šalių padėtį – esame labai skirtingose starto pozicijose. Be to, EK nepasiūlė jokių naujų rinkos reguliavimo mechanizmų, kuriuos siūlė įvesti EP birželio mėn. priimtoje rezoliucijoje“, – pridūrė jis.
Teisingesnis paramos paskirstymas ES senbuviams ir naujokams
Kitas svarbus klausimas – kaip užtikrinti teisingesnį paramos paskirstymą ES senbuvių ir naujokių ūkininkams? Siekiant pažangos sprendžiant šį klausimą nuolaidų reikės iš abiejų pusių, įsitikinęs P. De Castro.
„Visos ES naujokės nori greitesnio išmokų suvienodinimo ir aš tam pritariu. Norime judėti greičiau šia linkme, kad pasiektume vienodas išmokas per 20 ar 25 metus, tačiau kartu turime išlaikyti pusiausvyrą“, – sakė jis. – O tinkamą pusiausvyrą pavyktų išlaikyti, jei būtų pritarta Parlamento siūlymams dėl biudžeto, kadangi tuomet galėtume judėti greičiau. Manau, pajėgsime rasti tinkamą sprendimą šiuo klausimu, tačiau tam būtina sąlyga yra tinkamas biudžetas.“
EP pasirengęs svarbiam vaidmeniui derybose
Istoriškai EP turėjo ribotą įtaką sprendžiant ES žemės ūkio klausimus, tačiau po Lisabonos sutarties įsigaliojimo ji ženkliai išaugo.
„Iki tol Parlamentas galėjo pateikti tik nuomonę. Tuo tarpu sprendimus priimdavo valstybių narių ministrai, remdamiesi EK pasiūlymais. Šiandien EP turi lygias galias su Taryba, o tai reiškia, kad turime dirbti drauge. Be Parlamento pritarimo reforma negalės būti įvykdyta“, – kalbėjo P. De Castro.
Pirmą kartą istorijoje lapkričio 7 d. Žemės ūkio reikalų komiteto nariai ir 27 valstybių narių ministrai kartu diskutavo apie BŽŪP ateitį.
Anot komiteto vadovo P. De Castro, tai buvo nepaprastai svarbus susitikimas, kadangi atvėrė kelią geresniam savitarpio supratimui. „Pamačiau, kad turime daug bendrų sąlyčio taškų su Taryba, todėl iš tikrųjų tikimės, kad Komisija ir Taryba padės mums rasti tinkamą sprendimą dėl žemės ūkio sektoriaus ateities“, – pabrėžė jis. Pranešimas spaudai apie diskusijas su šalių ministrais dėl BŽŪP reformos (anglų kalba) Pranešimas spaudai apie diskusijas su eurokimasaru Ciolos dėl BŽŪP reformos(2011-10-25, anglų kalba) Pranešimas spaudai apie diskusijas su eurokimasaru Ciolos dėl BŽŪP reformos(2011-10-12, anglų kalba) Straipsnių serija apie BŽŪP reformą EP Žemės ūkio komiteto pirmininkas P. De Castro EK pasiūlymai dėl BŽŪP 2014–2020 m. (anglų kalba)
Europarlamentarai siūlo teisingiau skirstyti ES paramą žemės ūkiui
Plants growing in artificial light, photosynthesis. The Netherlands. ©www.flickr.com/nationaalarchief Birželio 23 d. Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje siūloma modernizuoti ES žemės ūkio politiką, kad ji užtikrintų saugų maisto produktų tiekimą, aplinkosaugą ir tvarų energijos naudojimą, taip pat leistų sukurti naujų darbo vietų.
Parlamentas ragina išlaikyti dabartinio dydžio ES biudžeto išlaidas žemės ūkiui. Be to, rezoliucijoje siūloma teisingiau paskirstyti finansinę paramą skirtingų šalių ir skirtingų tipų ūkininkams (šiuo metu Lietuvos ir kitų naujųjų ES valstybių ūkininkai gauna gerokai mažesnę paramą negu senųjų).
Europarlamentarai dar siūlo imtis papildomų priemonių kovoti su spekuliacija ir valdyti krizes, taip pat sustiprinti ūkininkų derybinę galią maisto tiekimo grandinėje.
Siekdamas užtikrinti pakankamą pieno pasiūlą, Parlamentas ragina Europos Komisiją stebėti pieno rinkos padėtį ir nuo 2015-ųjų, kuomet nebegalios dabartinė kvotų sistema, taikyti reikiamas naujas politikos priemones.
Šia teisiškai neįpareigojančia rezoliucija Parlamentas išreiškė savo pageidavimus dėl artėjančių reformų ir bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) modernizavimo. Šis klausimas bus aptariamas lygiagrečiai su diskusijomis dėl ES daugiamečio biudžeto.
Europos Komisija jau išleido konsultacinį dokumentą dėl BŽŪP reformos, o spalį pateikė išsamų teisės akto projektą, dėl kurio turės balsuoti Parlamentas ir ES Taryba
Žvilgsnis į BŽŪP istoriją
Žemės ūkis ir regionų plėtra – „bendriausios“ ES politikos sritys ©www.flickr.com/nationaalarchief Artėjant karštoms diskusijoms dėl Bendrosios žemės ūkio politikos reformos, pažvelkime į europinės integracijos šerdimi visuomet buvusios BŽŪP istoriją.
Dar prieš pastarąjį Europos Sąjungos plėtros etapą su ES naujokėmis suderėjus pereinamuosius laikotarpius žemės ūkio politikos srityje buvo aišku, kad BŽŪP netrukus prireiks papildomų reformų.
ES narėms, Komisijai ir Parlamentui derantis dėl žemės ūkio politikos ateities, svarbiausią vaidmenį vaidins argumentai dėl sąžiningesnio paramos ūkininkams paskirstymo, gamtos apsaugos ir naujoviškų ūkininkavimo būdų rėmimo. Artėjant iečių dėl reformos laužymui, pažvelkime, kaip gimė ir kito Bendroji žemės ūkio politika.
Pokario Europa
Su dideliu maisto produktų trūkumu Antrojo pasaulinio karo metais susidūrusi Europa vienydamasi apsirūpinimą maistu pavertė vienu iš savo prioritetų. Žemės ūkio politika tapo viena iš kertinių politikos sričių, įtrauktų į 1957 m. pasirašytą Romos sutartį.
Siekdamos išvengti maisto trūkumo, valstybės narės įtvirtino vieningos rinkos, bendrijos preferencijos, finansinio solidarumo ir ūkininkų pajamų stabilumo principus. Jais ir minimaliomis garantuotomis produktų kainomis paremta sistema skatino europinio žemės ūkio produktyvumą.
7-asis ir 8-asis dešimtmečiai: sviesto kalnai ir pieno ežerai
Sėkmingai vykdoma politika europiečiams leido pamiršti apie maisto produktų trūkumą. Ūkininkauti apsimokėjo, o vartotojai džiaugėsi mažomis kainomis. Deja, nukrypta link kito kraštutinumo – dėl perprodukcijos ėmė kauptis sviesto kalnai ir pieno ežerai, o išlaidos vis didėjo. Naujoji „Mansholto planu“ besiremianti politika vedė ūkių stambėjimo ir didesnio efektyvumo link, paskatindama smulkiųjų ūkių nykimą.
9-asis dešimtmetis: kova su perprodukcija
Siekiant sumažinti viešąsias išlaidas, išvengti perprodukcijos ir skatinti ekologiškesnį ūkininkavimą, 1984 m. įvestos pieno kvotos, o 1988 m. – apribojimai žemės ūkio išlaidoms.
1992-2008 m. reformos: priklausomybės nuo subsidijų mažinimas
1992-ųjų „MacSharry reformomis“ siekta perorientuoti ūkininkus nuo subsidijų prie rinkos poreikių. Tiesioginis pajamų rėmimas leido užtikrinti pakankamas įplaukas ūkininkams. Reforma siekta mažesnių kainų galutiniams vartotojams, didesnio Europos ūkininkų konkurencingumo pasaulinėje rinkoje ir tvaraus ūkininkavimo įtvirtinimo.
1999 m. patvirtinta „Darbotvarkė 2000“ atnešė svarbių pokyčių. „Kaimo vietovių plėtra“ tapo vienu svarbiausių tikslų. Siekiant suvaldyti išlaidas, įvestos finansavimo „lubos“. 2003 m. susitarta dėl naujo reformų etapo, vadinamosios BŽŪP „sveikatos patikros“ – subsidijos dar labiau atsietos nuo gamybos, daugiau dėmesio skirta aplinkosaugai, maisto saugai ir gyvūnų gerovei.
Didžiausios BŽŪP reformos link
Viešo konsultacijų proceso metu daugiau nei 6 tūkst. pasiūlymų sulaukusi Europos Komisija 2011-ųjų spalį pateikė teisės akto dėl žemės ūkio politikos reformos projektą. 2013 m. startuosianti reforma atneš daugiau ekologinio ūkininkavimo, tolygesnį lėšų skirtingų ES šalių ūkininkams paskirstymą ir didesnį konkurencingumą. Žemės ūkio politika bus pritaikyta prie strategijos „Europa 2020“ tikslų dėl pažangaus, tvaraus ir visa apimančio augimo. Balsavimas komitete Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas BŽŪP reforma: konkurencingo ir tvaraus žemės ūkio link Žemės ūkis: visi straipsniai
LT
1
PHOTO
20111110PHT31077.jpg
LT
2
PHOTO
20120322PHT41539.jpg
LT
3
LINK
http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/index_en.htm
LT
4
LINK
/ep-live/lt/committees/video?category=COMMITTEE&event=20120319-1500-COMMITTEE-AGRI&format=wmv
LT
6
PHOTO
20111027PHT30485.jpg
LT
11
LINK
/members/public/yourMep/view.do?language=LT&partNumber=1&name=De+castro&id=96891
LT
12
LINK
http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/legal-proposals/index_en.htm
LT
13
EPTVPHOTO
20110527PHT20390.jpg
LT
14
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/lt/player.aspx?pid=29e8ffe1-9b68-4985-b30c-9eef01212032
LT
15
PHOTO
20110527PHT20388.jpg
LT
17
LINK
/activities/committees/homeCom.do?language=LT&body=AGRI
LT
19
LINK
/lt/headlines/topic/Agriculture-and-fisheries
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110526FCS20313 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111107IPR30751 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111024IPR30156 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111010IPR28832 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110526FCS20313 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20110523IPR19949 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101112STO94321 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
