Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000109/2011
Komisijai
Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnis
Bogusław Sonik
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vadu Tema: Branduolinis saugumas praėjus 25-iems metams po Černobylio katastrofos
2011 m. balandžio mėn. minimos 25-osios Černobylio branduolinės katastrofos Ukrainoje metinės. 1986 m. balandžio 26 d. sistemos patikros metu dėl staigios energijos iškrovos susprogus branduoliniam reaktoriui jėgainėje nuvilnijo sprogimų banga. Didžiulė ugnies liepsna siautė 10 dienų. Į orą buvo išmesta daugiau nei 5,2 milijono terabekerelių radiacijos. JT duomenimis, radioaktyvioji tarša pasklido net 500 km spinduliu nuo katastrofos vietos. Gyventojai buvo evakuoti 30 km spinduliu. Iš teritorijų, esančių netoli branduolinio reaktoriaus, buvo evakuota 115 000 asmenų; nuo 1986 m. apie 220 000 Baltarusijos, Rusijos ir Ukrainos piliečių buvo perkelta gyventi į kitas vietas. Ilgos trukmės laikotarpiu nustatyta, kad iki 2005 m. daugiau nei 6 000 avarijos vietoje buvusių vaikų ir paauglių susirgo skydliaukės vėžiu ir susirgimų skaičius gali didėti per kitus dešimtmečius. JT ataskaitoje pranešama, kad bendras patvirtintas 2008 m. žuvusiųjų nuo radiacijos žmonių skaičius – 64. Vis dar neaišku, koks bus galutinis skaičius žmonių, kuriuos paveikė ši nelaimė. Černobylio katastrofa priskiriama prie 7 lygio įvykių ir laikoma stambia avarija.
Černobylio apsaugos fondą įkūrusi Europos Sąjunga teikė didžiausią finansinę paramą kovai su Černobylio katastrofos padariniais.
Černobylio katastrofa ne tik nusinešė daugelio žmonių gyvybes, ji turės pražūtingų pasekmių sveikatai ir ateityje. Naujausių tyrimų duomenimis, mažiausiai dviejų Ukrainos apskričių gyventojai iki šiol vartoja radiacija užterštą maistą. Europos Komisijos finansuojama Tarptautinė ekspertų grupė (http://arch.iarc.fr) nesenai atliko su Černobyliu susijusių sveikatos klausimų tyrimo apžvalgą. Dabartinę situaciją Černobylyje ekspertai apibūdino kaip virtinę nekoordinuojamų tyrimų, kurių kiekvienas yra vertingas, tačiau nepadeda visapusiškai ir sistemingai apibrėžti bendrą šios katastrofos poveikį žmonių sveikatai“. Ekspertai pataria kuo skubiau atlikti tarptautinį Černobylio katastrofos poveikio vertinimo tyrimą.
– Ar Komisija ketina parengti ir paremti ilgalaikį (galintį trukti visą gyvenimą) tyrimą, kad nuodugniai ištirtų šios katastrofos padarinius Europos gyventojų sveikatai visose teritorijose, kuriose buvo užfiksuotas Černobylio radioaktyviųjų dulkių nusėdimas?
– Ar Komisija turi duomenų apie dabartinę šalies ir aplinkos taršos būklę Černobylio regione ir labiausiai nukentėjusiose Baltarusijos, Ukrainos ir Rusijos srityse ir apie priemones, kurių buvo imtasi siekiant apsaugoti gyventojus nuo radiacijos?
– Ar Komisija ketina bendradarbiauti su Ukraina, kad pastatytų naują apsauginį skydą nuo radiacijos virš susprogusios Černobylio branduolinės jėgainės?
– Ar Komisija, artėjant 25-osioms Černobylio katastrofos metinėms, paragins šalių vyriausybes viešai įsipareigoti suteikti naują finansinę paramą kovai su šios branduolinės katastrofos padariniais?
Branduolinės katastrofos įvyksta staiga ir netikėtai – prieš 25-erius metus Černobylyje, vos prieš kelias savaites Fukušimoje. Abu šie įvykiai parodė, kad branduolinių katastrofų pasekmės vietos ir regionų gyventojams gali būti pražūtingos. Atsižvelgiant į branduolinių įrenginių skaičių ir jų išsidėstymą Europoje, akivaizdu, kad efektyvi gyventojų apsauga (tarp jų ir evakuacijos priemonės), yra tarpvalstybinis klausimas, nors radiologinio pavojaus tikimybė mums gali atrodyti nedidelė. Atsižvelgiant į dabartinį koordinavimo lygį ES:
– Apie kokius galimus scenarijus , susijusius su galimomis pasekmėmis įvairių ES valstybių narių gyventojams, jei tam tikroje vietoje (ES ar už ES ribų) įvyktų didelė branduolinė katastrofa, turi informacijos Komisija?
– Kokia Komisijai pateikta informacija apie civilinės saugos koordinavimą bendradarbiaujant ES valstybėms narėms tarpusavyje ir ES ir trečiosioms šalims, pvz. apie jungtinius veiksmus kilus radiologiniam pavojui?
