A7-0035/2012
9.2.2012
PRANEŠIMAS
dėl Europos institucijų įnašo į Bolonijos proceso konsolidaciją ir pažangą
(2011/2180(INI))
Kultūros ir švietimo komitetas
Pranešėjas: Luigi Berlinguer
PE 472.247v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................15
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ......................19
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................23
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl Europos institucijų įnašo į Bolonijos proceso konsolidaciją ir pažangą
( 2011/2180(INI) )
Europos Parlamentas,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 165 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir jos 26 straipsnį
http://www.ohchr.org/EN/UDHR/Documents/UDHR_Translations/frn.pdf ,
– atsižvelgdamas į ES pagrindinių teisių chartiją ir jos 14 straipsnį,
– atsižvelgdamas į 1998 m. gegužės 25 d. Paryžiuje keturių – Prancūzijos, Vokietijos, Italijos ir Jungtinės Karalystės – atsakingų ministrų pasirašytą Jungtinę Sorbonos deklaraciją dėl Europos aukštojo mokslo sistemos derinimo (Sorbonos deklaracija)
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/SORBONNE_DECLARATION1.pdf. ,
– atsižvelgdamas į 1999 m. birželio 19 d. Bolonijoje 29 Europos valstybių švietimo ministrų pasirašytą Jungtinę deklaraciją (Bolonijos deklaracija)
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/BOLOGNA_DECLARATION1.pdf. ,
– atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 28–29 d. Levene ir Naujajame Levene vykusios Europos ministrų, atsakingų už aukštąjį mokslą, konferencijos komunikatą
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqu%C3%A9_April_2009.pdf. ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 12 d. 47 valstybių švietimo ministrų patvirtintą Budapešto-Vienos deklaraciją, kuria oficialiai sukurta Europos aukštojo mokslo erdvė
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/Budapest-Vienna_Declaration.pdf. ,
– atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo
OL L 255, 2005 9 30, p. 22; klaidų ištaisymas OL L 271, 2007 10 16, p. 18; klaidų ištaisymas OL L 93, 2008 4 4, p. 28. ,
– atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją siekiant supaprastinti valstybių narių vykdomą vienodų trumpalaikių vizų išdavimą trečiųjų šalių mokslo darbuotojams, keliaujantiems Bendrijoje mokslinių tyrimų vykdymo tikslais
OL L 289, 2005 11 3, p. 23. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl tolesnio Europos bendradarbiavimo užtikrinant aukštojo mokslo kokybę
OL L 64, 2006 3 4, p. 60. ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo
OL C 111, 2008 5 6, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 12 d. Tarybos išvadas dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“)
OL C 119, 2009 5 28, p. 2. ,
– atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 26 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl švietimo vaidmens plėtojimo visapusiškai veikiančiame žinių trikampyje
OL C 302, 2009 12 12, p. 3. ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos išvadas dėl aukštojo mokslo internacionalizavimo
OL C 135, 2010 5 26, p. 12. ,
– atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją dėl politikos, kuria siekiama mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių
OL C 191, 2011 7 1, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 2011 m. birželio 28 d. Tarybos rekomendaciją „Iniciatyva „Judus jaunimas“ – besimokančio jaunimo judumo skatinimas“
OL C 199, 2011 7 7, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 10 d. Komisijos komunikatą „Universitetų modernizavimo plano įgyvendinimo rezultatai: švietimas, moksliniai tyrimai ir naujovės“ (COM(2006) 0208),
– atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010) 2020),
– atsižvelgdamas į 2010 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010) 0245/2),
– atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“ (COM(2010) 0567),
– atsižvelgdamas į ataskaitą „Aukštasis mokslas Europoje 2009 m.: Bolonijos proceso raida („Eurydice“, Europos Komisija, 2009 m.)
http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/099EN.pdf ,
– atsižvelgdamas į ataskaitą „Dėmesys aukštajam mokslui Europoje 2010 m.: Bolonijos proceso poveikis („Eurydice“, Europos Komisija, 2010 m.)
http://eacea.ec.europa.eu/education/eurydice/documents/thematic_reports/122EN.pdf ,
– atsižvelgdamas į 2007 m. „Eurobarometro“ tyrimą apie mokymo specialistų nuomonę apie aukštojo mokslo reformą
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl198_en.pdf ,
– atsižvelgdamas į 2009 m. „Eurobarometro“ tyrimą apie studentų nuomonę apie aukštojo mokslo reformą
http://ec.europa.eu/public_opinion/flash/fl_260_en.pdf ,
– atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 16 d. Eurostato leidinį „Bolonijos procesas Europos aukštojo mokslo sistemoje. Pagrindiniai socialinio aspekto ir judumo rodikliai“
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/cache/ITY_OFFPUB/KS-78-09-653/EN/KS-78-09-653-EN.PDF. ,
– atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 8–9 d. Jerevane, Armėnijoje, surengtos Tarptautinės konferencijos dėl aukštojo mokslo finansavimo galutinę ataskaitą
http://www.ehea.info/news-details.aspx?ArticleId=253 ,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 23 d. rezoliuciją dėl Bolonijos proceso ir studentų judumo
OL C 8 E, 2010 1 14, p. 18. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomonę ( A7-0035/2012 ),
A. kadangi vis dar siekiama Bolonijos proceso tikslų panaikinti kliūtis, kylančias norint vykti į kitą šalį tęsti studijas ar dirbti, ir padaryti Europos aukštąjį mokslą patrauklų kuo daugiau asmenų, taip pat jaunimui iš trečiųjų šalių, ir šis procesas vis dar tęsiasi, vykdant įvairių švietimo sistemos lygmenų dialogą, siekiant parengti mokymo programas, kurios turi būti įdiegtos visais ankstesniais lygmenimis, ir kuriomis galima lengviau pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus, susijusius su žiniomis ir inovacijomis grindžiamu augimu, visų pirma dabartinės ekonomikos krizės sąlygomis; kadangi būtina atlikti vertinimą, siekiant įvertinti proceso raidą ir atsižvelgti į jo sėkmę, sunkumus, nesupratimą ir pasipriešinimą, su kuriais susiduriama;
B. kadangi aukštojo mokslo uždavinys – nevykdant jokios diskriminacijos visiems sukurti tokią mokymosi aplinką, kurioje būtų skatinamas savarankiškumas, kūrybiškumas, prieiga prie kokybiško išsilavinimo ir žinių gilinimas; ir todėl svarbu užtikrinti, kad rengiant universitetinių studijų ciklus būtų įtraukta visa akademinė bendruomenė, ypač studentai, dėstytojai ir mokslininkai;
C. kadangi universitetai, atsižvelgiant į trejopą jų vaidmenį (švietimas, moksliniai tyrimai ir inovacijos), atlieka svarbiausią vaidmenį kuriant Europos Sąjungos ateitį ir šviečiant jos piliečius;
D. kadangi universitetai yra svarbus Europos turtas, kuriam jau beveik tūkstantis metų, ir kadangi jie svarbūs visuomenės pažangai ne tik dėl savo indėlio ekonomikai, o jų raida negali priklausyti vien nuo ekonominių poreikių;
E. kadangi, nepaisant iškilusių sunkumų, daugumoje Bolonijos procese dalyvaujančių šalių, o kai kuriais atvejais sėkmingai, taikoma trijų pakopų studijų struktūra;
F. kadangi nereikėtų siekti įgyvendinti įsipareigojimo įdiegti šią reformą imantis nesuderintų veiksmų ir neužtikrinus tinkamos finansinės paramos; kadangi tam tikrose valstybėse narėse mažinant viešąsias išlaidas švietimui neprisidedama prie būtinų reformų skatinimo;
G. kadangi visi ir visos turi turėti galimybę judėti, o judumas yra aukštojo mokslo reformos pagrindas; kadangi studentų judumas ilgainiui gali prisidėti prie profesinio judumo skatinimo; kadangi vis dėlto viso proceso metu reikia atsiminti, kad mokslas turi būti prieinamas visiems;
H. kadangi valstybės narės turi imtis papildomų veiksmų stengdamosi užtikrinti, kad diplomai būtų pripažįstami abipusiškai – toks pripažinimas yra būtina proceso sėkmės sąlyga;
I. kadangi privalu stiprinti socialinį aspektą, nes jis yra būtina Bolonijos proceso raidos sąlyga, ypač atsižvelgiant į tai, kad būtina užtikrinti visiems asmenims ekonomiškai prieinamą galimybę mokytis, ypač asmenims iš pažeidžiamų grupių, siekiant visiems suteikti vienodas prieigos sąlygas ir geresnes darbo galimybes;
J. kadangi universitetai, viešojo administravimo įstaigos ir įmonės turi ryžtingai įsipareigoti spręsti su įsidarbinimo galimybėmis susijusius klausimus; kadangi universitetas turėtų asmenims suteikti įrankius ir įgūdžius, kurie būtini užtikrinant jų žmogiškojo potencialo išsamią raidą; kadangi akademinis mokymas taip pat turėtų atsižvelgti į darbo rinkos poreikius, siekiant studentams suteikti įgūdžius, būtinus rasti stabilų ir gerai apmokamą darbą;
K. kadangi prieiga prie švietimo priskiriama valstybių narių, ES institucijų ir kitų pagrindinių veikėjų viešosios atsakomybės sričiai; kadangi kuriant Europos aukštojo mokslo erdvę Europos Sąjunga atlieka svarbų vaidmenį remdama valstybių narių veiksmus ir jų bendradarbiavimą šioje srityje; kadangi didesnis švietimo ir laipsnių koordinavimas, paisant subsidiarumo principo, yra būtina augimo Europoje ir įsidarbinimo galimybių tikslų įgyvendinimo sąlyga;
L. kadangi Bolonijos procesas neturi grįžtamosios galios studentams, kurie jau pradėjo studijas laipsniui įgyti pagal sistemą, taikytą iki Bolonijos proceso pradžios;
Proceso svarba
1. pabrėžia, kad švietimo sritis yra svarbi valstybių narių bendradarbiavimo sritis, įgyvendinant pagrindinius ES 2020 strategijos tikslus dėl darbo vietų ir augimo ir labai reikalingo ekonomikos atgaivinimo;
2. ragina ES lygmeniu labiau palaikyti Bolonijos procesą, visų pirma kiek tai siejama su abipusiu akademinių kvalifikacijų pripažinimu, akademinių standartų suvienodinimu, judumo skatinimu ir galimybių įsidarbinti didinimu, socialine dimensija ir galimybėmis įsidarbinti, aktyviu demokratiniu dalyvavimu, taip pat vertinti pažangą įgyvendinant Bolonijos proceso principus ir pašalinti administracines kliūtis; ragina valstybes nares dar kartą pakartoti jų įsipareigojimą dėl proceso stiprinti tam skirto finansavimo sistemą, kad būtų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ nustatyti ekonomikos augimo tikslai;
3. pažymi, kad Europos aukštojo mokslo erdvė yra svarbus laimėjimas siekiant sukurti ir ugdyti tikrą Europos pilietiškumą; mano, kad tai turėtų atsispindėti stiprinant Europos aukštojo mokslo erdvę pasitelkiant atitinkamas priemones ir procedūras;
4. pabrėžia, kad Bolonijos procesas ir Europos aukštojo mokslo erdvė atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir atkreipia dėmesį į esminį vaidmenį, kurį atlieka mokslo ir mokslinių tyrimų ryšys kaip skiriamasis Europos aukštojo mokslo bruožas;
5. pabrėžia, kad pradedant Bolonijos procesą nustatyti prioritetai: judumas, pripažinimas ir įdarbinimo galimybės, yra būtinos sąlygos, kurias reikia įvykdyti siekiant užtikrinti, kad visi Europos universitetuose besimokantys studentai turėtų teisę gauti kokybišką išsilavinimą, baigti studijas ir kad jų kvalifikacija būtų pripažinta visose ES valstybėse narėse;
Valdymas
6. ragina plėtoti veiksmingą požiūrį „iš apačios į viršų“, į kurį būtų visapusiškai įtraukti visi pagrindiniai veikėjai, pvz., universitetai, profesinės sąjungos, profesinės organizacijos, mokslinių tyrimų institucijos, verslo sektorius ir visų pirma dėstytojai ir studentai, studentų organizacijos ir universitetų personalas;
7. pažymi, kad tam tikri Europos universitetai nenori dėti pakankamai pastangų konsoliduotai Europos aukštojo mokslo erdvei sukurti, nors priklausyti Europos aukštojo mokslo erdvei kai kuriems iš jų yra vienintelis būdas pasiekti aukštesnį konkurencingumo ir jų teikiamų žinių kokybės lygį;
8. ragina universitetus įsipareigoti įgyvendinti naujas švietimo, mokymosi visą gyvenimą ir mokymo strategijas kuo tinkamiau panaudojant naujas technologijas ir pripažįstant papildomo mokymo formų, pvz., neformaliojo švietimo sistemų, svarbą, nes jomis siekiama įdiegti į mokymąsi sutelktą universitetų sistemą, kuria būtų remiamas į studentus orientuotas mokymas, kuriuo siekiama įdiegti į studentų savarankiškumo, kūrybiškumo bei kritinio mąstymo skatinimą sutelktą universitetų sistemą; ragina valstybes nares ir ES teikti finansinę paramą universitetams, siekiantiems keisti ir vytyti jų mokymo metodus;
9. ragina stiprinti ir plėsti dėstytojų mokymo programas atsižvelgiant į mokymosi visą gyvenimą ir naujų technologijų teikiamas galimybes;
10. pabrėžia, kad Europos universitetų pasiryžimas atsižvelgti į pasaulinės ekonomikos poreikius ir toliau konsoliduoti Europos aukštojo mokslo erdvę turėtų būti vertinamas kaip Europos universitetų pastangos padėti Europai įveikti bendro ekonominio nesaugumo laikotarpį ir grąžinti Europą į tvaraus vystymosi ir augimo kelią;
11. ragina plėtoti universitetų vaidmenį visuomenėje, vadinamąją trečiąją misiją, į kurią turėtų būti atsižvelgta ir kuriant daugiamačius klasifikavimo kriterijus, taip pat kompetencijos pripažinimo srityje;
12. ragina didinti viešojo sektoriaus investicijas į aukštąjį mokslą, ypač siekiant priešintis ekonomikos krizei, skatinant ekonomikos augimą, grindžiamą geresniais įgūdžiais ir žiniomis, taip pat patenkinti didesnius studentų poreikius užtikrinant pagerintą kokybę ir geresnes galimybes gauti studentams išsilavinimą ir paslaugas, ypač stipendijas; mano, kad biudžeto apribojimai turi neigiamą poveikį socialinio švietimo aspekto stiprinimui ir švietimui– principams, kuriais grindžiamas Bolonijos procesas; todėl ragina valstybes nares ir ES institucijas , siekiant palaikyti universitetų augimą, kompetenciją, taip pat konkretų ir įvairiapusį jų studijų profilį, įgyvendinti tikslingus ir lanksčius finansavimo mechanizmus ir skatinti Europos lygmens stipendijas; pabrėžia būtinybę plėtoti kelis fondus apimantį požiūrį, nustatant aiškias ir veiksmingas taisykles, skirtas kurti būsimam ES finansavimo modeliui ir užtikrinti universitetų nepriklausomumą;
Stiprinimas
13. pažymi, kad dėl Bolonijos proceso ir „Erasmus” programos padidėjo studentų judumas ir jis gali gerokai prisidėti prie darbuotojų judumo didinimo; tačiau apgailestauja, kad judumo lygis vis dar išlieka žemas;
14. ragina ES, valstybes nares ir universitetus, siekiant skatinti struktūrinius judumo srautus, taikyti informavimo ir finansinės bei administracinės paramos mechanizmus visiems studentams, mokslininkams ir personalui; palankiai vertina tai, kad pradėta vykdyti programa Erasmus magistratūros studijų studentams, ir ragina stiprinti visos programos Erasmus tarnybas ir naujos kartos švietimo programas užtikrinant didesnį finansavimą, pagrįstą socialiniais kriterijais, atveriant programą didesniam skaičiui studentų, iš tikrųjų ir veiksmingai pripažįstant kreditus ir pasiūlymuose mokytis pateikiant daugiau galimybių kelis semestrus mokytis užsienyje ir nustatant lankstesnį leidžiamą laikotarpį; tačiau pabrėžia, kad užtikrinant judumą jokiu būdu neturi būti diskriminuojami mažai lėšų turintys studentai;
15. pritaria nuomonei, kad užtikrinus aukštųjų mokyklų dėstytojų judumą suteikiamas išsilavinimas ir patirties ne tik atskiriems dėstytojams, bet ir jų studentams, taip pat sudaromos sąlygos dalyvauti rengiant bendrą studijų medžiagą;
16. ragina valstybes nares vykdyti įsipareigojimą užtikrinti visišką paskolų ir stipendijų perkeliamumą ir gerokai padidinti finansinę paramą judiems studentams, kad ji atitiktų naujose ES programose numatytą lėšų padidinimą; ragina ES apsvarstyti galiojančius teisės aktus, siekiant nustatyti, kaip būtų galima sustiprinti teises į judėjimo laisvę užtikrinant paskolų ir stipendijų perkeliamumą;
17. ragina ES skirti didesnį dėmesį imigracijai iš Afrikos, Azijos ir Lotynų Amerikos šalių ir priimti teisės aktus, kuriais būtų užtikrintas mokslo laipsnių, įgytų kilmės šalyse, pripažinimas;
18. prašo ES, siekiant užtikrinti tarpusavio pasitikėjimą ir palengvinti akademinių kvalifikacijų pripažinimą kiekvienoje valstybėje narėje įgyvendinti Europos kvalifikacijų sandarą (EKS) tiek Europos, tiek valstybių narių lygmeniu įtvirtinant kokybės užtikrinimo sistemą; prašo valstybių narių įgyvendinti nacionalines kokybės užtikrinimo sistemas laikantis Europos kokybės užtikrinimo standartų ir gairių, tuo pat metu paisant kursų ir skirtingų universitetų požiūrių į mokymo būdus ir metodus įvairovės, bei skatinti kokybės užtikrinimo agentūras taikyti Europos kokybės užtikrinimo agentūrų registrą ir remti jų bendradarbiavimą bei keitimąsi geriausia patirtimi Europos mastu, taip pat ir dalyvaujant Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo asociacijoje (ENQA);;
19. atkreipia dėmesį į valstybėse narėse taikomas skirtingas vertinimo skales ir būtinybę tinkamai paversti ECTS kreditus pažymiais;
20. ragina visas Bolonijos procese dalyvaujančias valstybes įgyvendinti su Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandara susietas nacionalines kvalifikacijų sandaras ir plėtoti bei finansiškai remti abipusį pripažinimą;
21. ragina tvirtai finansiškai remti susitarimus dėl bendrų pagrindinių mokymo programų, kurias įgyvendinant pasiekiami tiksliai apibrėžti mokymosi rezultatai, inter alia, išnagrinėjant pagal projektą „TUNING“ parengtą metodiką ir TUNING akademijos patirtį; ragina ypač daug dėmesio skirti konkrečioms humanitarinių mokslų mokymo programų savybėms, nes jos sudaro tvirtą pagrindą demokratijai ir yra priemonė įgyvendinti Europos sanglaudą, ir kad būtų nustatytos tam tikros žinios ir įgūdžiai, susiję su studijų programomis, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas mokymuisi, kuris apimtų išmatuojamus bendruosius gebėjimus (pagal gebėjimą panaudoti žinias), taip pat mokslą ir mokslinius tyrimus kaip kritinę ir pirminę analizę; pabrėžia, kad visų mokymo dalykų programos, kartu su bendromis pagrindinėmis programomis, turėtų suteikti tokių esminių įgūdžių kaip kritinis mąstymas, bendravimo ir verslumo įgūdžiai;
22. prašo toliau remti nacionalines ir Europos priemones, kad būtų užtikrinama vienoda studentų įtrauktis ir vienodos galimybės mokytis visiems studentams (pavyzdžiui, būstui, transporto išlaidoms ir t. t.) ir ypač tiems, kurie priklauso nepakankamai atstovaujamoms grupėms ir iš socialiai nepalankios aplinkos, turintiems finansinių sunkumų, siekiant sumažinti mokslų nebaigiančių asmenų skaičių ir užtikrinti, kad švietimas ir mokymas nepriklausytų nuo socialinių ir ekonominių veiksnių, dėl kurių kyla mokymosi kliūčių, ir kad tokiu mokymu būtų tenkinami asmenų mokymosi poreikiai; rekomenduoja sparčiau kurti karjeros konsultavimo centrus, kurie teiktų nemokamas paslaugas studentams;
23. pabrėžia, koks svarbus buvo 2007 m. Londono komunikatas
http://www.ehea.info/Uploads/Declarations/London_Communique18May2007.pdf , kuriame socialinis švietimo aspektas buvo įvardytas kaip vienas iš Bolonijos proceso tikslų ir tuo siekiama užtikrinti lygias mokymosi galimybes, nepaisant kilmės; apgailestauja, kad siekiant šio tikslo padaryta nepakankama pažanga, skatina Komisiją padėti siekti pažangos šioje srityje;
24. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti abipusio pripažinimo procesą panaikinant administracines kliūtis;
25. atkreipia dėmesį į konkrečius poreikius, susijusius su bakalauro studijomis, jų mokymo programas, prieigos prie magistrantūros studijų būdus ir galimybes įsidarbinti jas baigus; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad būtina imtis konkrečių veiksmų, t. y. sukurti teorijos ir praktikos programas, ir užtikrinti veiksmingesnį universitetų, valstybių narių ir ūkinės bei socialinės veiklos vykdytojų bendradarbiavimą siekiant didinti būsimų diplomuotų specialistų galimybes rasti kvalifikaciją atitinkantį stabilų ir gerai apmokamą darbą; šiuo klausimu ragina universitetus plėsti savo mokymo pasiūlą ir į universitetų mokymo programas įtraukti daugiau praktikos;
26. pabrėžia, kad ypatingą pirmenybę būtina skirti įdarbinimo galimybėms skatinti, pavyzdžiui, mokymuisi visą gyvenimą, ir platesnio spektro įgūdžių, pritaikytų darbo rinkai, vystymui, siekiant įgyvendinti tvaraus augimo ir klestėjimo tikslus; todėl labai pritaria šiuo atžvilgiu universitetų studentų ir dėstytojų mainams, universitetų ir verslo dialogui, praktikai ir įgūdžių pasui;
27. mano, kad Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvos (2005/36/EB) atnaujinimas prisidės prie specialistų judumo Europoje skatinimo ir palengvins studentų judumą, nes bus užtikrinta, kad vienoje valstybėje narėje įgyta kvalifikacija būtų pripažįstama visoje ES;
28. ragina valstybes nares ir ES institucijas remti perėjimą nuo viena disciplina grindžiamos metodologinės mokslo sampratos, kuri vis dar vyrauja Europos universitetuose, prie disciplinų sąveikos ir tarpdiscipliniškumo sampratų;
29. ragina valstybes nares ir ES institucijas, įgyvendinant bendrą konsoliduotos aukštojo mokslo erdvės tikslą, skatinti universitetų ir įmonių dialogą ir bendradarbiavimą, kad būtų padidintos Europos universitetų absolventų įsidarbinimo galimybės;
30. pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu būtina imtis konkrečių veiksmų ir užtikrinti veiksmingesnį universitetų ir darbo rinkos atstovų bendradarbiavimą siekiant parengti tinkamesnes mokymo programas, suvienodinti mokymosi galimybes, pagerinti įsidarbinimo sąlygas garantuojant panašius kriterijus pradedant dirbti pagal profesiją;
31. pabrėžia, jog svarbu užtikrinti pakankamą stažuočių vietų studentams skaičių, kad jiems būtų sudarytos dar palankesnės sąlygos patekti į darbo rinką;
32. ragina valstybių narių vyriausybes ir Komisiją parengti struktūrinio bendradarbiavimo sistemą, pagal kurią būtų galima suteikti visoje ES pripažįstamus kelių mokymo dalykų bendrus mokslo laipsnius, gerinant programos „Erasmus Mundus” veiklos rezultatus, teikiant jai didesnę finansinę paramą ir tobulinant būsimą švietimo ir mokymo programą, taip pat skatinant sukurti Europos bendrų programų pripažinimo sistemą;
33. pritaria Komisijos pasiūlymui dėl Erasmus magistrantūros judumo programos;
34. mano, kad doktorantūros mokslo laipsniai, įskaitant įgytus įmonėse, su kuriomis bendradarbiaujama atliekant mokslinius tyrimus, yra esminis aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų ryšys, ir primena jų, kaip svarbiausios žiniomis grindžiamų inovacijų diegimo ir ekonomikos augimo užtikrinimo sudedamosios dalies, ateities galimybes; pripažįsta doktorantūros mokslo laipsnių, įgytų įmonėse atliekant mokslinius tyrimus, svarbą aukštos kvalifikacijos diplomuotiems specialistams integruojantis į darbo rinką; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą pagal programos „Marie Curie“ veiksmus plėtoti Europos pramonės doktorantūros sistemą;
35. mano, kad geresnis bendradarbiavimas Europos aukštojo mokslo erdvėje ir Europos mokslinių tyrimų erdvėje yra potencialus didesnio naujoviškumo ir plėtros šaltinis;
36. pabrėžia įnašą į ES Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą, Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą ir į Europos mokslinių tyrimų erdvę, siekiant palengvinti ES mokslininkų judumą ir atverti ES inovacijų ir konkurencingumo galimybes;
37. ragina parengti veiksmingą strategiją, kurios tikslas būtų palaikyti mokymosi visą gyvenimą programas ir tvarias iniciatyvas Europoje, kurios būtų visapusiškai integruotos į atitinkamos institucijos programas, taip pat skatinti mokymosi visą gyvenimą kultūrą; taip pat ragina skatinti įmonėse mokytis visą gyvenimą, kad darbuotojai ir darbuotojos turėtų galimybę gilinti žinias ir didinti savo gebėjimus; ragina aukštojo mokslo institucijas ir universitetus taikyti lankstesnes programas, grindžiamas mokymosi rezultatais, pripažintų neformalųjį mokymąsi ir savišvietą bei su jais susijusias paslaugas, kuriomis remiasi jų mokymosi modeliai, skatinant universitetų, įmonių, aukštųjų profesinio mokymo įstaigų partnerystės susitarimus, kurių tikslas – gilinti mokslo, humanitarinius ir techninius įgūdžius bei užpildyti susidariusias spragas;
38. atkreipia dėmesį į tai, kad būtina apibrėžti studentų, kurie pradėjo studijuoti iki Bolonijos proceso pradžios, statusą tose šalyse, kuriose jiems nesudarytos palankios sąlygos studijuoti pagal magistrantūros studijų programas;
39. pažymi, kad Europos kreditų perkėlimo sistema (ECTS) turi būti skaidresnė ir suteikti galimybę tiksliau palyginti kvalifikacijas ir diplomus; ragina Komisiją ir valstybes nares naudotis patobulinta ECTS priemone, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos studentų ir specialistų judumui;
Veiksmai Europos lygmeniu
40. palankiai vertina Komisijos pasiūlymą gerokai padidinti Europos švietimo ir mokymo programoms skiriamas lėšas; ragina Komisiją didelę šių lėšų dalį skirti aukštajam mokslui ir jo infrastruktūrai modernizuoti pagal Bolonijos proceso tikslus ir ES modernizavimo darbotvarkę; ragina Komisiją ieškoti sprendimų, kurie suteiktų galimybių mokytis pagal šias programas ir finansinių sunkumų patiriantiems studentams;
41. ragina valstybes nares ir ES įvertinti galimybę nustatyti studijų ciklo metu tam tikrą privalomojo mokymo laikotarpį, kurį studentas praleistų kitos valstybės narės nei valstybė, iš kurios jis kilęs, universitete;
42. atkreipia dėmesį į stiprius Bolonijos proceso ir profesinių kvalifikacijų direktyvos tarpusavio ryšius, ir pabrėžia Komisijos vykdomo visiškos atitikties Bolonijos procesui koordinavimo būtinybę; mano, kad šį ryšį reikia ir toliau stiprinti, studentams suteikiant visą susijusią praktinę informaciją apie užsienyje įgytų diplomų pripažinimą ir apie įsidarbinimo galimybes, kurios suteikiamos mokantis užsienyje;
43. ragina, kad peržiūrint Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvą būtų palyginti būtiniausi nacionalinio rengimo reikalavimai, o valstybės narės, kompetentingos institucijos ir profesinės įstaigos reguliariau keistųsi informacija, siekdamos didinti tikrosios Europos aukštojo mokslo erdvės pažangą;
44. siūlo užtikrinti, kad kreditų, gautų pagal Erasmus programą universitetuose partneriuose, pripažinimas būtų privalomas visoms institucijoms, dalyvaujančioms ES finansuojamuose studentų mainuose, siekiant sustiprinti Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą;
45. atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu darniai įdiegti ECTS sistemą; ragina Komisiją, valstybes nares ir aukštojo mokslo institucijas parengti palyginamąją orientacinę lentelę, kurioje būtų pateikti ECTS kreditų, skiriamų kursams skaičiai, siekiant padidinti nuoseklumą ir palengvinti studentų ir profesionalų judumą; pažymi sunkumus, su kuriais susiduria studentai, norėdami kreditus perkelti iš vieno universiteto į kitą, ir, kad šie sunkumai gali atgrasyti studentus dalyvauti universitetų mainuose;
46. ragina parengti veiksmingą visapusio mokslinių vardų visoje Europos Sąjungoje suderinimo strategiją, apimančią galimą pripažinimą atgaline data (įskaitant ankstesnius mokslinius vardus) nuo Bolonijos proceso pradžios;
47. ragina ES valstybes nares priimti galutinį ir aiškų sprendimą dėl visiško tarpusavio kvalifikacijų ir diplomų pripažinimo arba parengti veiksmų planą, pagal kurį būtų numatyta, kada šis sprendimas bus pagaliau įgyvendintas;
48. ragina labiau struktūrizuoti ir stiprinti universitetų bendradarbiavimą, didinant poveikį aukštojo mokslo institucijoms ir sistemoms, taip pat siekiant naudos studentams ir darbuotojams;
49. siūlo, kad susitarimą pasirašiusių valstybių universitetai pripažintų praktines stažuotes, vykdytas įgyvendinant Europos Komisijos remiamas judumo programas;
50. ragina sustiprinti studentams prieš mainus suteikiamos informacijos apie kreditų skaičių skaidrumą ir ragina valstybes nares ir aukštojo mokslo institucijas bendradarbiauti, vertinant už kursus suteikiamų kreditų skaičius; ragina sukurti bendras sistemas, siekiant pateikti bendrą žinių ir įgūdžių pagrindą, kurį apibrėžtų profesionalai ir aukštojo mokslo institucijos, nustatant galimą tikslą suderinti tam tikrus diplomus, apsaugant nacionalinius ypatumus ir vadovaujantis ES
Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo V priedas dėl pripažinimo remiantis būtiniausių rengimo reikalavimų derinimu. profesinių kvalifikacijų automatinio pripažinimo pavyzdžiu;
51. ragina pagerinti ES universitetų tinklo kūrimą, koordinavimą ir bendravimą, siekiant pagreitinti naujų diplomų pripažinimą, ir palengvinti kreditų perkėlimą, pagerinti žinias ir supratimą apie įvairias švietimo ir mokslo sistemas ir suteikti studentams geresnį supratimą apie Europos programų įvairovę;
52. ragina Europos Komisiją įgyvendinant naująją švietimo ir mokymo programą skatinti bendradarbiauti tarptautinių mokymo programų, bendrų mokslo laipsnių ir abipusio pripažinimo klausimais, įskaitant skatinimą bendradarbiauti teikiant finansines paskatas; pritaria tam, kad būtų iš tikrųjų padidintas Erasmus stažuočių partnerystės susitarimų skaičius;
53. atkreipia dėmesį į tai, kad veikia daug institucijų, sprendžiančių klausimus Europos aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų srityse; ragina Europos Sąjungą skatinti jų veiklos koordinavimo iš vieno centro būdus;
54. mano, kad reikėtų parengti iniciatyvas, siekiant sudaryti sąlygas tam, kad studentai jų studijų laipsniui gauti metu galėtų persikelti studijuoti iš vieno universiteto į kitą;
55. ragina valstybes nares ir ES teikti atnaujintus ir palyginamus duomenis, inter alia dėl proporcingo pažeidžiamų grupių atstovavimo, kuriais remiantis būtų galima stebėti Europos aukštojo mokslo erdvės įgyvendinimą, kad būtų nustatytos kliūtys ir problemos, susijusios su proceso įgyvendinimu, o ne baudžiamos institucijos, kurios dar neįvykdė numatytų reformų; mano, kad kasmet turėtų būti skelbiami šie kiekvienos valstybės narės ir kiekvieno universiteto duomenys, kad būtų lengviau nustatyti sritis, kurias reikia tobulinti;
56. ragina universitetus suderinti savo akademinius standartus kuriant partnerystes, skirtas gerosios patirties mainams;
57. ragina Komisiją ir valstybes nares su trečiųjų šalių universitetais, ypač esančiais konfliktų zonose, tobulinti ir kurti naujas bendradarbiavimo ir mokslinių tyrimų programas, pagrįstas abipusiais interesais, kad studentams iš šių šalių be jokios diskriminacijos būtų suteikiamos galimybės siekti aukštojo mokslo ir mokytis;
58. mano, kad Europos aukštojo mokslo erdvė, sukurta įgyvendinant Bolonijos procesą, yra pažangus dalykas; todėl ragina Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių aukštojo mokslo erdvę įtraukti į jau esamą struktūrą ir siekti sukurti veiksmingą Aukštojo mokslo erdvę šalims, dalyvaujančioms ES ir Rytų partnerystėje ir kitose tarpvalstybinėse srityse ES viduje; ragina Europos Komisiją panaikinti su studentų ir dėstytojų judėjimu susijusias kliūtis, palaikyti Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių universitetų, įskaitant universitetą EMUNI, tinklo kūrimą ir toliau įgyvendinti programų „Tempus“ ir „Erasmus Mundus“ gerąją patirtį;
59. atkreipia dėmesį, kad būtina pagerinti informacijos apie Bolonijos procesą ir Europos aukštojo mokslo erdvę sklaidą įgyvendinant veiksmingą ir išsamią Europos masto komunikacijos politiką, siekiant padidinti universitetų patrauklumą Europoje ir kitose šalyse;
60. ragina Europos Komisiją ir valstybes nares užtikrinti paskolų ir stipendijų perkeliamumą, ypač už laimėjimus ir atsižvelgiant į poreikius skiriamų stipendijų perkeliamumą visose Europos šalyse, siekiant užtikrinti vienodas galimybes naudotis judumo teise;
61. skatina regionų lygmeniu kurti vienodus universitetų prekės ženklus, kad vadovaujantis Bolonijos proceso tikslais būtų stiprinamas jų universitetų prestižas tarptautiniu lygmeniu;
62. ragina ES institucijas sukurti mechanizmus, kurie paremtų valstybes nares ir aukštojo mokslo institucijas įgyvendinant Bolonijos tikslus, tai atliekant nuolat teikiant ataskaitas ir tikslingai naudojant ES programas, įskaitant bendradarbiavimo su ne ES šalimis Europos aukštojo mokslo erdvės programas;
63. prašo ES savo bendradarbiavimo politikoje su ne ES šalimis remti savo įsipareigojimų dėl Bolonijos proceso įgyvendinimą; ragina Komisiją ir Europos Parlamentą imtis ryžtingo vaidmens vadovaujant šioms pastangoms;
64. tikisi, kad atliekant apžvalgą kitų metų ministrų posėdyje Bukarešte bus parengtas aiškus veiksmų planas dėl visapusiškai veikiančios Europos aukštojo mokslo erdvės kūrimo užbaigimo iki 2020 m. numatyto galutinio termino; primygtinai reikalauja, kad būtų parengti pasiūlymai dėl tarpsektorinės politikos, susiję su mokymu IRT srityje, profesiniu mokymu ir mokymusi visą gyvenimą bei įdarbinimu, taip pat kad jais būtų aktyviai skatinama įtrauktis, kartu užtikrinant pažangų ir tvarų augimą, taip suteikiant ES galimybę pasibaigus krizei turėti konkurencinį pranašumą pasaulyje darbo vietų kūrimo, žmogiškojo kapitalo, mokslinių tyrimų, inovacijų, verslumo ir didesnės žinių ekonomikos požiūriu;
65. ragina Komisiją ir ES švietimo ministrus išsamiai naudotis jų bendro dalyvavimo Europos aukštojo mokslo erdvėje galimybėmis ir imtis vadovaujančio vaidmens įgyvendinant Bolonijos proceso tikslus ir ragina ministrus paremti jų bendrus įsipareigojimus dėl Bolonijos proceso ES mastu Taryboje, kuriuos remia Komisija tam, kad šis bendrai remiamas procesas tęstųsi ir būtų vieningai įgyvendintas;
66. pažymi, kad 2012 m. Bukarešte vyksiančiame Bolonijos proceso ministrų susitikime reikia atsižvelgti į tai, kad sukūrus Europos aukštojo mokslo erdvę ES ir valstybėms narėms sudarytos sąlygos ryžtingai ir vieningai prisidėti prie Bolonijos proceso, ES institucijų politikos pareiškimuose, dalijantis kompetencija sprendžiant aukštojo mokslo klausimus, drauge dalyvaujant šiame procese ir kartu įsipareigojus veikti ir jį remti;
o
o o
67. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
AIŠKINAMOJI DALIS
Atviros Europos aukštojo mokslo erdvės sukūrimas buvo didelis laimėjimas, be to, ši erdvė yra didelės aprėpties institucinis pagrindas, skirtas plataus užmojo procesui, pradėtam Bolonijos procesu, įgyvendinti.
Tarpvyriausybinis bendradarbiavimas ir Europos institucijų nustatytos strategijos paskatino pradėti plataus masto struktūrinę Europos aukštojo mokslo sistemos reformą. Europos universitetai ne tik išsamiai persvarstė ir pertvarkė savo mokymo veiklą į trijų pakopų sistemą, kuri buvo nustatyta pradėjus įgyvendinti Bolonijos procesą, bet ir sustiprino savo socialinį vaidmenį imdamiesi veiklos, geriau atitinkančios vadinamąją universitetų sistemos trečiąją misiją.
Pažymėtina, kad ne visada pavyko užtikrinti tinkamą šios sistemos ir darbo rinkos ryšį. Todėl vis dar aktualus Lisabonos dokumento pareiškimas, kad „Europos universitetai, nepaisant gana geros mokymo kokybės, negali išnaudoti visų savo galimybių ekonomikos augimui, socialinei sanglaudai, darbo vietų kūrimo ir jų kokybės tobulinimui skatinti.“ Dėl šio pareiškimo ypač neramu šiuo pasaulinės ekonomikos krizės laikotarpiu ir jam reikia skirti daugiau dėmesio atsižvelgiant į ES tikslą „ tapti pačia konkurencingiausia ir dinamiškiausia pasaulyje žiniomis grindžiama ekonomika, pajėgia darniai augti, sukuriant daugiau ir geresnių darbo vietų ir stiprinant socialinę sanglaudą “.
Šiuo požiūriu, norint pasiekti strategijoje „Europa 2020“ nustatytus augimo tikslus, naudinga stiprinti visą Bolonijos procesą: tai – visapusio ES vidaus rinkos integravimo sąlyga ir būtina ekonomikos ir finansų krizės sukeltų problemų sprendimo priemonė.
Pagrindinis Bolonijos proceso tikslas ir toliau yra esminė sąlyga: Europos universitete besimokantis studentas turi teisę baigti studijas ir teisę į savo kvalifikacijos pripažinimą visoje ES.
Valdymas
Vienas iš veiksnių, dėl kurių sulėtėjo rezultatų pažanga, yra proceso pobūdis „iš viršaus į apačią“.
Šis procesas pirmiausia pradėtas kaip valstybių narių vyriausybių politinės valios rezultatas; tik antrajame etape į šį procesą laipsniškai įtraukti Europos universitetų asociacijos (EUA) akademinių institucijų vadovai, be to, jį dar reikia visapusiškai integruoti į Europos universitetus ir su juo išsamiai supažindinti studentus ir šeimas.
Todėl būtina imtis esminių pokyčių ir užtikrinti išsamesnį visų suinteresuotųjų subjektų įsitraukimą siekiant šio proceso tikslų ir nustatant naujas jo paramos priemones.
Kitas šio proceso „nebaigto valdymo“ aspektas – nevienodi veiksmai, kurių imasi pavienės valstybės narės.
Mažas biudžetas, numatytas šiems tikslams pasiekti, yra viena iš dalies tos pačios kritikos priežasčių: klaidingas suvokimas, kad galima įgyvendinti Bolonijos procesą nepatiriant jokių išlaidų.
Dėl dabartinės finansų krizės greičiausiai reikės ir toliau mažinti viso švietimo sektoriaus finansinius išteklius.
Vis dėlto, atsižvelgdami į ekonomikos aplinkybes, turėtume jaustis priversti skatinti šio proceso spartinimą ir išnagrinėti naujas formas bei finansines sistemas, suteikiančias galimybę veiksmingiau įgyvendinti Europos universitetų augimo ir kompetencijos tikslus.
Šiame procese kartu su valstybėmis narėmis Europos institucijos taip pat atlieka svarbų vaidmenį, visų pirma kvalifikacijų pripažinimo ir judumo politikos srityse.
Šiuo etapu Europos aukštojo mokslo erdvė dar nepakankamai išplėtota, todėl labai svarbu didinti jos ateities galimybes ir spręsti daug neišnagrinėtų klausimų, įskaitant vyriausybės reglamentavimo, biudžeto apribojimų, kokybės kontrolės ir nacionalinio akreditavimo klausimus.
Kitiems Bolonijos proceso dalyviams (universitetams, studentams, dėstytojams, profesinėms sąjungoms, verslo sektoriui) tenka didžiausia atsakomybė užtikrinti, kad šis procesas būtų įtvirtintas socialinėje akademinėje visuomenėje.
Iš to, kad kai kurie Europos universitetai netinkamai laikosi šio proceso gairių, taip pat matyti, kad reikia įgyvendinti naujas mokymo strategijas.
Vis daugiau dėmesio reikėtų skirti į studentus sutelktai mokymosi sistemai, pagal kurią universitetai ir mokslo darbuotojai skatintų studentus aktyviai valdyti savo aukštojo mokslo patirtį, diegti.
Kliūtys
Judumas. Ypač daug dėmesio skiriama judumui, nes jis yra esminė Europos aukštojo mokslo erdvės ypatybė, kaip apibrėžta neseniai paskelbtame Europos Komisijos komunikate dėl Europos aukštojo mokslo erdvės modernizavimo ir naujausioje 2008 m. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl Bolonijos proceso ir studentų judumo
OL C 8 E, 2010 1 14, p. 18. (pranešėja D. Pack).
Judumas yra ne tik teritorinio (šalies viduje ir tarp šalių), bet ir horizontalaus (tarp studijų pakopų) bei vertikalaus (studijų pakopų viduje) pobūdžio.
Siekiant didinti studentų judumo srautus, reikia teikti daugiau paskatų finansavimu grindžiamos politikos lygmeniu, skirti daugiau finansinių išteklių, imtis kokybės užtikrinimo priemonių kreditams pripažinti, užtikrinti didesnį skaidrumą ir geriau informuoti apie judumo programas.
Kvalifikacijų pripažinimas ir kvalifikacijų sandara. Reformos, kurių imtasi pradėjus įgyvendinti Bolonijos procesą, apima priemones (pvz., Europos kreditų perkėlimo sistemą), kuriomis siekiama skatinti pripažinti kvalifikacijas.
Šiuo etapu dauguma Bolonijos procese dalyvaujančių šalių neįgyvendino su Europos aukštojo mokslo erdvės kvalifikacijų sandara susietų nacionalinių kvalifikacijų sandarų.
Siekiant užtikrinti, kad šios nacionalinės kvalifikacijos būtų išmatuojamos, taip pat paprasčiau palyginti ir pripažinti formaliojo, neformaliojo mokymosi ir savišvietos kvalifikacijas, nacionalinės kvalifikacijos turėtų būti grindžiamos mokymosi rezultatais.
Šiuo požiūriu bus įdomu apsvarstyti, kaip reikėtų toliau plėtoti 2000 m. pradėtą projektą TUNING, kuriuo buvo siekiama sukurti konkretų Bolonijos proceso įgyvendinimo metodą ir nustatyti bendrus pirmosios ir antrosios pakopų absolventų bendrojo pobūdžio ir dalykinių kompetencijų atskaitos taškus tam tikrose dalykinėse srityse.
Kokybės užtikrinimas. Šiuo metu daugumoje valstybių dar nebaigta nacionalinių kokybės užtikrinimo sistemų peržiūra: universitetai stengiasi sukurti vienodas išorės vertinimo procedūromis grindžiamas kokybės užtikrinimo sistemas.
Europos kokybės užtikrinimo agentūrų registras, taip pat kitos priemonės, pvz., Europos kokybės užtikrinimo standartai ir gairės, yra svarbūs laimėjimai; šiuo atžvilgiu reikia toliau pritaikyti nacionalines kokybės užtikrinimo priemones.
Reikės sukurti paskatas, padėsiančias skatinti valstybes prisijungti prie šio registro ir tobulinti savęs vertinimo sistemas.
Ypač palankiai vertintinu požiūriu vadovaujamasi Austrijoje ir Danijoje, kur visoms kokybės užtikrinimo agentūroms leidžiama vykdyti veiklą, jeigu jos yra prisijungusios prie šio registro. Taip visi kokybės užtikrinimo ženklu pažymėti diplomai turėtų būti pripažįstami visose kitose Europos aukštojo mokslo erdvės valstybėse.
Socialinis aspektas. Tikslas užtikrinti socialinę sanglaudą tapo svarbiausiu Europos aukštojo mokslo erdvės aspektu; jis yra būtina sąlyga, kurią reikia įvykdyti norint konsoliduoti Europos aukštojo mokslo erdvę. Reikėtų skirti daugiau dėmesio vienodoms galimybėms visais lygmenimis siekti aukštojo mokslo ir jį baigti.
Norint pasiekti šį tikslą reikės užtikrinti tolesnę vyriausybės paramą priemonėms, kuriomis siekiama suteikti menkai atstovaujamų ir socialiai nuskriaustų grupių studentams, taip pat imigrantams, kultūrinių mažumų atstovams ir neįgaliems studentams daugiau galimybių mokytis.
Įsidarbinimo galimybės ir bakalauro laipsnis. Dėl statistinių duomenų trūkumo sudėtinga stebėti absolventų užimtumą. Visų pirma būtų galima didinti galimybes įsidarbinti taip pat įtraukiant darbdavius į stažuočių įmonėse, kaip akademinių studijų programų dalies, integravimą.
Veiksminga pripažinimo ES lygmeniu sistema taip pat bus svarbi nustatant darbo rinkai (ir viešajam, ir privačiajam sektoriams) reikalingos kompetencijos ir gebėjimų standartus.
Geresnis bendradarbiavimas Europos aukštojo mokslo erdvės ir Europos mokslinių tyrimų erdvės srityse. Įtraukus doktorantūros studijas į Bolonijos proceso studijų pakopų struktūrą kaip trečiosios pakopos mokslo laipsnį, užmegztas pagrindinis aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų ryšys.
Dabar būtina pakeisti bendrą nuomonę, kad moksliniai tyrimai yra vienintelis doktorantūros studijų objektas. Iš tikrųjų doktorantūros studijos gali būti svarbiausia žiniomis grindžiamų inovacijų diegimo ir ekonomikos augimo užtikrinimo sudedamoji dalis ir padėti užtikrinti žinių ir technologijų pažangą bei sklaidą.
Veiksmai Europos lygmeniu
Europos lygmeniu imamasi ryžtingesnių veiksmų, kuriais siekiama pagerinti rezultatus ir išspręsti likusius klausimus. Užduotis modernizuoti ir stiprinti universitetus priskiriama valstybėms narėms, Europos institucijoms ir visiems kitiems suinteresuotiesiems subjektams (įmonėms, universitetams, studentams). Europa turi priemonių, padedančių užtikrinti veiksmingesnę sistemą, tiek įgyvendinant skatinimo politiką, tiek pasitelkiant ryšius su Europos mokslinių tyrimų erdve.
Kokybės užtikrinimas. Negalime imtis tolesnių veiksmų neužtikrinę abipusio kvalifikacijų pripažinimo ir abipusio pasitikėjimo. ES turėtų spręsti šiuos klausimus įgyvendindama skatinimo politiką.
Kvalifikacijų sandara. Europos kvalifikacijų sandara nustatyta visais švietimo lygmenimis. ES valstybės narės turi nustatyti nacionalinę mokymosi visą gyvenimą sandarą.
Pagrindinės mokymo programos. Reikia skirti dėmesio susitarimams dėl vienodas dalykines sritis apimančių programų bendrų pagrindinių mokymo planų, siekiant susisteminti pagrindines mokymo programas, kad būtų galima užtikrinti tiksliai apibrėžtus mažiausius mokymosi rezultatus.
Bendri mokslo laipsniai. Vienas iš svarbiausių Europos aukštojo mokslo erdvės tikslų turėtų būti Europos mokslo laipsnių sistemos sukūrimas ir plėtojimas, pagal kurią įgyti mokslo laipsniai būtų pripažįstami visose Europos valstybėse, kad visi studentai, baigę Europos universitetus, įgytų visoje Europoje pripažįstamą ir galiojančią kvalifikaciją.
Artėjant Bukarešto aukščiausiojo lygio susitikimui
2012 m. balandžio mėn. vyks Bolonijos proceso ministrų konferencija. Labai svarbu, kad rengiant naujus įsipareigojimus, kuriuos bus siekiama įgyvendinti per ateinančius trejus metus iki kito ministrų susitikimo, nebūtų apsiribojama tik gairių sąrašo sudarymu, o kartu būtų pateikta konkrečių priemonių, kurių tikslas – kiekviename universitete ir kiekvienoje valstybėje narėje skatinti visapusį Bolonijos proceso tikslų įgyvendinimą.
28.11.2011
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ
pateikta Kultūros ir švietimo komitetui
dėl Europos institucijų įnašo į Bolonijos proceso konsolidaciją ir pažangą
( 2011/2180(INI) )
Nuomonės referentė: Emma McClarkin
PASIŪLYMAI
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas ragina atsakingą Kultūros ir švietimo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. pabrėžia, kad švietimo sritis yra svarbi valstybių narių bendradarbiavimo sritis, įgyvendinant pagrindinius ES 2020 strategijos tikslus dėl darbo vietų ir augimo ir labai reikalingo ekonomikos atgaivinimo;
2. pažymi, kad dėl Bolonijos proceso ir „Erasmus” padidėjo studentų judumas ir jis gali gerokai prisidėti prie darbuotojų judumo didinimo; tačiau apgailestauja, kad judumo lygis vis dar išlieka žemas; todėl ragina ES, valstybes nares įstaigas ir aukštojo mokslo institucijas veiksmingiau bendrauti tarpusavyje ir su jų studentais turimų judumo galimybių klausimais, įskaitant stipendijų skyrimo galimybių klausimą; be to, mano, kad būtina tinkamai atsižvelgti į „Erasmus“ programos finansavimo didinimą;
3. mano, kad tinkamai įsteigus su švietimo sistema susijusius vieno langelio principu veikiančius centrus įvairiose valstybėse narėse galima smarkiai sumažinti nevienodą ir netinkamą įvairių Bolonijos proceso sričių įgyvendinimą, padėti modernizuoti su aukštuoju mokslu susijusias nacionalinės politikos kryptis ir sudaryti sąlygas 27 ES valstybėms narėms glaudžiau bendradarbiauti, vykdyti geresnį koordinavimą, palaikyti ryšius ir labiau keistis geriausia patirtimi;
4. pabrėžia, kad ypatingą pirmenybę būtina skirti įdarbinimo galimybėms skatinti, pavyzdžiui, mokymuisi visą gyvenimą, ir platesnio spektro įgūdžių, pritaikytų darbo rinkai, vystymui, siekiant įgyvendinti tvaraus augimo ir klestėjimo tikslus; todėl labai pritaria šiuo atžvilgiu universitetų studentų ir dėstytojų mainams, universitetų ir verslo dialogui, praktikai ir įgūdžių pasui;
5. pritaria nuomonei, kad užtikrinus aukštųjų mokyklų dėstytojų judumą suteikiamas išsilavinimas ir patirties ne tik atskiriems dėstytojams, bet ir jų studentams, taip pat sudaromos sąlygos dalyvauti rengiant bendrą studijų medžiagą;
6. pabrėžia, kad ES septintoji bendroji mokslinių tyrimų programa, konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa ir Europos mokslinių tyrimų erdvė padeda skatinti ES mokslininkų judumą ir atverti ES inovacijų ir konkurencingumo galimybes; ragina stiprinti Europos aukštojo mokslo erdvės ir Europos mokslinių tyrimų erdvės ryšius;
7. ragina Komisiją remti ir padėti valstybėms narėms tarpvyriausybinio proceso metu dėl būsimo švietimo ministrų susitikimo, įvyksiančio 2012 m. balandžio mėn. Budapešte; remia naujausią Europos Komisijos iniciatyvą, pateiktą komunikate „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“
2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“ (COM(2011) 0567). ;
8. tikisi, kad atliekant apžvalgą kitų metų ministrų posėdyje Bukarešte bus parengtas aiškus veiksmų planas dėl visapusiškai veikiančios Europos aukštojo mokslo erdvės kūrimo užbaigimo iki 2020 m. numatyto galutinio termino; primygtinai reikalauja, kad būtų parengti pasiūlymai dėl tarpsektorinės politikos, susiję su mokymu IRT srityje, profesiniu mokymu ir mokymusi visą gyvenimą bei įdarbinimu, taip pat kad jais būtų aktyviai skatinama įtrauktis, kartu užtikrinant pažangų ir tvarų augimą, taip suteikiant ES galimybę pasibaigus krizei turėti konkurencinį pranašumą pasaulyje darbo vietų kūrimo, žmogiškojo kapitalo, mokslinių tyrimų, inovacijų, verslumo ir didesnės žinių ekonomikos požiūriu;
9. pabrėžia, koks svarbus buvo 2007 m. Londono komunikatas, kuriame socialinis švietimo aspektas buvo įvardytas kaip vienas iš Bolonijos proceso tikslų ir tuo siekiama užtikrinti lygias mokymosi galimybes, nepaisant kilmės; apgailestauja, kad siekiant šio tikslo padaryta nepakankama pažanga, skatina Komisiją padėti siekti pažangos šioje srityje;
10. atkreipia dėmesį į stiprius Bolonijos proceso ir profesinių kvalifikacijų direktyvos tarpusavio ryšius, ir pabrėžia Komisijos vykdomo visiškos atitikties Bolonijos procesui koordinavimo būtinybę; mano, kad šį ryšį reikia ir toliau stiprinti, studentams suteikiant visą susijusią praktinę informaciją apie užsienyje įgytų diplomų pripažinimą ir apie įsidarbinimo galimybes, kurios suteikiamos mokantis užsienyje;
11. ragina Komisiją, neperžengiant jos galių, įvertinti nevienodą Bolonijos įgyvendinimo procesą ir parengti pažangos lentelę, siekiant, kad Bolonijos procesas taptų tikra priemone, palengvinančia profesionalų judėjimą valstybėse narėse ir taip pat ES ir trečiosiose signatarėse šalyse; pabrėžia visas su Bolonijos proceso įgyvendinimu susijusias pažangos lenteles būtina išsamiai išnagrinėti tiek kokybiniu, tiek kiekybiniu požiūriu, siekiant pateikti tolesnio vystymo gaires ir sudaryti sąlygas priimti faktais pagrįstus sprendimus;
12. ragina, kad peržiūrint Profesinių kvalifikacijų pripažinimo direktyvą būtų palyginti būtiniausi nacionalinio rengimo reikalavimai, o valstybės narės, kompetentingos institucijos ir profesinės įstaigos reguliariau keistųsi informacija, siekdamos didinti tikrosios Europos aukštojo mokslo erdvės pažangą;
13. ragina Komisiją remti valstybes nares, didinant Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos (angl. ECTS) skaidrumą, kad ją būtų galima naudoti kaip palyginamąją priemonę profesinių kvalifikacijų pripažinimui palengvinti ir mano, kad labiau įgytais įgūdžiais pagrįstas metodas galėtų palengvinti palyginimus įvairiose srityse; prašo atitinkamų dalyvių apsvarstyti galimybes į ECTS įtraukti mokymosi, užbaigto aukštojo mokslo studijų metu, laikotarpius;
14. atkreipia dėmesį į tai, kaip svarbu darniai įdiegti ECTS sistemą; ragina Komisiją, valstybes nares ir aukštojo mokslo institucijas parengti palyginamąją orientacinę lentelę, kurioje būtų pateikti ECTS kreditų, skiriamų kursams skaičiai, siekiant padidinti nuoseklumą ir palengvinti studentų ir profesionalų judumą; pažymi sunkumus, su kuriais susiduria studentai, norėdami kreditus perkelti iš vieno universiteto į kitą, ir, kad šie sunkumai gali atgrasyti studentus dalyvauti universitetų mainuose;
15. ragina sustiprinti studentams prieš mainus suteikiamos informacijos apie kreditų skaičių skaidrumą ir ragina valstybes nares ir aukštojo mokslo institucijas bendradarbiauti, vertinant už kursus suteikiamų kreditų skaičius; ragina sukurti bendras sistemas, siekiant pateikti bendrą žinių ir įgūdžių pagrindą, kurį apibrėžtų profesionalai ir aukštojo mokslo institucijos, nustatant galimą tikslą suderinti tam tikrus diplomus, apsaugant nacionalinius ypatumus ir vadovaujantis ES
Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo V priedas dėl pripažinimo remiantis būtiniausių rengimo reikalavimų derinimu. profesinių kvalifikacijų automatinio pripažinimo pavyzdžiu;
16. ragina pagerinti ES universitetų tinklo kūrimą, koordinavimą ir bendravimą, siekiant pagreitinti naujų diplomų pripažinimą, ir palengvinti kreditų perkėlimą, pagerinti žinias ir supratimą apie įvairias švietimo ir mokslo sistemas ir suteikti studentams geresnį supratimą apie Europos programų įvairovę.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
22.11.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
32
2
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Cornelis de Jong, Evelyne Gebhardt, Małgorzata Handzlik, Iliana Ivanova, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Regina Bastos, María Irigoyen Pérez, George Lyon, Emma McClarkin, Konstantinos Poupakis, Sylvana Rapti, Marc Tarabella, Kyriacos Triantaphyllides, Wim van de Camp
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Ramona Nicole Mănescu
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
24.1.2012
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
23
2
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Maria Badia i Cutchet, Zoltán Bagó, Malika Benarab-Attou, Piotr Borys, Santiago Fisas Ayxela, Lorenzo Fontana, Mary Honeyball, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Marco Scurria, Emil Stoyanov, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Gianni Vattimo, Sabine Verheyen, Milan Zver
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Heinz K. Becker, Ivo Belet, Seán Kelly, Iosif Matula, Georgios Papanikolaou, Inês Cristina Zuber
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Luigi Berlinguer
