Savaitė: 2007 m. birželio 18-21 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
2007-06-21 - 18:07
Svarbiausi šios sesijos sprendimai susiję su vidaus rinka ir vartojimu, socialiniais klausimais bei užsienio ryšiais.
Birželio 19 d. Parlamentas patvirtino ataskaitą dėl alkoholinių gėrimų apibrėžimo. Jis taip pat paragino demokratizuoti ES ir Rusijos ekonominius santykius. Tądien savo ruožtu pritarta draudimui prekiauti kačių ir šunų kailiais. Be to, ES šalys paragintos padėti jaunimui derinti studijų ir šeimos įsipareigojimus.
Birželio 20 d. europarlamentarai pritarė Kipro ir Maltos narystei euro zonoje nuo kitų metų. Jie taip pat pritarė siūlymui suvienodinti ES šalių gyventojų teises gauti papildomą pensiją. Be to, Parlamentas paragino skirti papildomų ES lėšų „Galileo“ palydovinės navigacijos projektui.
Birželio 21 d. deputatai paragino stiprinti pasitikėjimą internetine prekyba, pasiūlė naujų būdų stabdyti paauglių nusikalstamumą bei paragino tobulinti ES pagalbą Palestinai. Jie taip pat pritarė siūlymui numatyti baudžiamąją atsakomybę už rasistinius ir ksenofobinius nusikaltimus. 20070615BRI07879
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Maisto sauga
Europarlamentarai sutarė dėl degtinės apibrėžimo
2007-06-21 - 18:07
Birželio 19 d. Europos Parlamentas patvirtino ataskaitą dėl reglamento, kuris nustatys aiškesnį stiprių alkoholinių gėrimų apibrėžimą ir skirstymą, taip pat jų kokybės reikalavimus. Daugiausia debatų kilo dėl degtinės apibrėžimo. Parlamentas nutarė, kad degtine galės būti vadinami spiritiniai gėrimai, pagaminti iš grūdų arba bulvių, o jei ji pagaminta iš kitų žemės ūkio kultūrų – tai turės būti nurodyta etiketėje. Grupė Lenkijos, Baltijos šalių, Suomijos bei kitų daugiausia degtinės pagaminančių šalių europarlamentarų siekė uždrausti ar bent griežčiau riboti žodžio „degtinė“ vartojimą ne iš grūdų ar bulvių pagamintiems gėrimams įvardyti. EP Aplinkos, sveikatos ir maisto saugos komitetas buvo pasiūlęs degtinės gamybos žaliavą nurodyti šriftu, ne mažesniu kaip du trečdaliai to, kuriuo parašytas žodis „degtinė“. Tačiau Europos Parlamentas nepritarė šiems ribojimams.
Reglamente taip pat bus nustatyti griežti romo, viskio, vyno spiritinio gėrimo, brendžio ir kitų stipriųjų alkoholinių gėrimų gamybos standartai. Į romą, viskį ir daugelį kitų gėrimų nebus leidžiama įpilti žemės ūkio kilmės etilo alkoholio arba kito žemės ūkio kilmės distiliato. Alkoholio koncentracija juose turės būti ne mažesnė kaip 37,5 proc.
Dėl šio reglamento pasiektas europarlamentarų sutarimas su ES Taryba, todėl pastaroji turėtų pritarti Parlamento priimtoms pataisoms birželio 28-29 d. Reglamento nuostatos įsigalios dar po trijų mėnesių. Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjusi Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas) teigė: „Tradiciškai degtinė visada buvo gaminama iš grūdų. Kai kurios valstybės ją gamina iš bulvių ir cukrinių runkelių. Dabar, kai ES narėmis tapo tradicinės degtinės gamintojos, mes ir norime, kad degtine būtų vadinamas ir ženklinamas alkoholinis gėrimas, pagamintas iš grūdų, bulvių ir cukrinių runkelių. Vartotojas turi žinoti, kas tai yra viskis, iš ko jis gaminamas. Vartotojas turi teisę pirkti produktą, pagamintą pagal originalias ir tradicines receptūras ir iš tradicinių žaliavų. Tai kodėl tai taikoma viskiui, o negali būti taikoma degtinei? Kviečiu visus balsuoti už teisingą kompromisą: degtinė – tik iš grūdų, bulvių ir cukrinių runkelių.“ Horst SCHNELLHARDT PPE-DE DE A6-0035/2007 Dėl alkoholinių gėrimų apibrėžimo, pateikimo ir ženklinimo etiketėmis Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas.
Svarstymas: 2007-06-18. Balsavimas: 2007-06-19
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0259 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Užsienio/tarptautinė prekyba
ES ir Rusijos ekonominiuose santykiuose svarbus demokratijos aspektas
2007-06-21 - 18:07
„Rusijos ir ES ekonominis bendradarbiavimas turi būti pagrįstas griežtais demokratijos standartais“, – sakoma birželio 19 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje. Joje raginama stiprinti Baltijos jūros šalių bendradarbiavimą ir Kaliningrado srities plėtrą, taip pat atnaujinti naftos tiekimą į Mažeikius ir netaikyti diskriminacinių geležinkelių tarifų Baltijos šalims. Parlamentas remia Rusijos stojimą į Pasaulio prekybos organizaciją (PPO) ir ragina apsvarstyti laisvosios prekybos sutarties su Rusija galimybę. Savo ruožtu deputatai „apgailestaudami pastebi, kad Rusija prekybos politikos priemones naudoja užsienio politikos tikslams nesilaikydama PPO taisyklių“. Jie ragina Rusiją „nepolitizuoti ekonomikos“, nebetaikyti diskriminacinių geležinkelių tarifų Baltijos šalims ir nutraukti Lenkijai taikomą mėsos importo draudimą. Ataskaitoje pažymima, jog ES rinka yra atvira Rusijos investicijoms, todėl „labai problemiška“, kad užsienio bendrovėms nesuteiktos tokios pat galimybės Rusijoje. Deputatai ypač susirūpinę neseniai Rusijoje priimtu įstatymu, kuris draudžia užsienio bendrovėms įsigyti daugiau kaip 49 proc. akcijų strateginiuose sektoriuose. Jie ragina pagerinti investicijų galimybes Rusijoje nustatant „nediskriminuojančias, skaidrias ir nuspėjamas verslo sąlygas, pagrįstas stipriomis demokratinėmis vertybėmis“. EP dar „ragina Rusiją aktyviau kovoti su korupcija ir susitelkti į kovą su pagrindinėmis šio reiškinio priežastimis“, taip pat geriau apsaugoti intelektines teises ir pažaboti prekybą padirbtais vaistais.
Europarlamentarai ragina stiprinti Baltijos jūros regiono šalių bendradarbiavimą atsižvelgiant į pernai EP patvirtintą Baltijos jūros strategiją. Parlamentas taip pat pabrėžia tolesnės ekonominės ir socialinės Kaliningrado srities plėtros svarbą. Savo ruožtu jie atkreipia dėmesį į būtinybę nedelsiant pagerinti infrastruktūrą Rusijos ir Latvijos bei kitų ES šalių pasienio postuose. Parlamentas ragina atnaujinti naftos tiekimą „Mažeikių naftai“, taip pat „reiškia susirūpinimą dėl nacionalistinių ir monopolistinių Rusijos energetikos išteklių valdymo tendencijų“. Jie ragina sudaryti vienodas sąlygas užsienio ir Rusijos įmonėms konkuruoti šiame sektoriuje. „Reikalinga nuosekli Europos energetikos politika“, – pažymi europarlamentarai. Vis dėlto jie pabrėžia, kad pagrindinis tokios politikos tikslas „negali būti tik energetinės priklausomybės nuo Rusijos vengimas“. Pritardami ES rinkos atvėrimui iš Rusijos eksportuojamai elektros energijai, deputatai ragina Rusiją sugriežtinti savo atominių elektrinių ir branduolinių atliekų apdorojimo standartus.
Deputatai sveikina ES ir Rusijos vizų režimo palengvinimą ir ragina dar labiau jį supaprastinti, o ilgainiui išvis atsisakyti vizų. Savo ruožtu jie „ragina siekti konstruktyvių ir į rezultatus orientuotų susitarimų tarp ES ir Rusijos, tačiau ne bet kokia kaina“. Europarlamentarai ragina Rusiją gerbti žmogaus teises, skatinti demokratiją ir stiprinti teisinę valstybę. „Žmogaus teisių padėties Rusijoje klausimas turėtų būti įtrauktas į ES ir Rusijos politinę darbotvarkę“, – pažymima EP ataskaitoje.
Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės. Liberalų ir demokratų aljanso vardu kalbėjusi Danutė Budreikaitė teigė: „Rusija energetiką naudoja kaip politinį įrankį, mėgindama diktuoti savo politines sąlygas buvusioms sovietinėms valstybėms bei ES narėms, ypač Baltijos valstybėms. Jau beveik metai nepriimamas sprendimas dėl naftotiekio „Družba“, tiekusio naftą Lietuvai, remonto. Rusija skaldo ES šalių solidarumą siūlydama dvišalius energetikos tiekimo projektus, kurių panaudojimas politiniams tikslams gali turėti liūdnų pasekmių ES bendrajai energetikos politikai... Šiandien svarstomame pranešime išsakyta mintis, kad ES energetikos politikos pagrindinis tikslas negali būti tik energetinės priklausomybės nuo Rusijos vengimas. Noriu pabrėžti, kad tai turi būti pagrindinė priemonė, kuri leistų pasiekti vieną iš svarbiausių ES bendrosios energetikos politikos tikslų – energetinį saugumą.“ Tuo tarpu Justas Vincas Paleckis (Socialistų frakcija) diskusijoje kalbėjo: "Rusijos ekonomika įspūdingai auga, bet reformos lėtėja, korupcija nemažėja, teisinė sistema netampa patikimesnė. A. Chodorkovskio ir P. Lebedevo bylos, kurias vėl ruošiamasi atnaujinti, gali virsti teismo parodija. Europos investuotojai neturi adekvačios teisinės apsaugos, kuri Rusijos investuotojams garantuojama ES valstybėse. Nerimą kelia Maskvos polinkis įmaišyti į prekybą nafta, dujomis ir mėsa aštrių politinių prieskonių." Pasak deputato, naujosios ES valstybės yra patyrusios nuostolių dėl Rusijos konfliktų su Ukraina ir Baltarusija, naftos tiekimo nutraukimo „Družbos“ naftotiekiu bei Lenkijos mėsos importo uždraudimo. J.V. Paleckio nuomone, "ES ir Rusijos prekybiniams santykiams gerai pasitarnautų Baltijos jūros bendradarbiavimo strategija", ypač Kaliningrado srities kontekste. ES ir Rusijos prekybos statistika. Rusija yra trečioji pagal svarbą ES prekybos partnerė, kuriai tenka 7,3 proc. ES eksporto, o ES yra svarbiausia Rusijos prekybos partnerė, kuriai tenka 52,9 proc. Rusijos eksporto. Pernai tiesioginės užsienio investicijos Rusijoje sudarė 31 mlrd. JAV dolerių (2005 m. jų buvo tik 14,6 mlrd. JAV dolerių) ES investicijos sudaro apie 70 proc. visų užsienio investicijų Rusijoje. ES yra svarbiausias Rusijos prekybos partneris, nes mainai su ja sudaro 52,9 proc. viso Rusijos eksporto ir importo. ES yra svarbiausia Rusijos naftos ir dujų importuotoja: 63 proc. Rusijos naftos eksporto ir 62 proc. Rusijos gamtinių dujų eksporto tenka ES. Savo ruožtu Rusija yra didžiausias ES naftos ir dujų tiekėjas: 30 proc. naftos importo į ES (27 proc. bendro ES naftos suvartojimo) ir 50 proc. dujų importo į ES (25 proc. dujų suvartojimo) sudaro importas iš Rusijos. Kai kurios ES šalys importuoja iki 100 proc. dujų iš Rusijos. Su energija susijusi prekyba sudaro apie 65 proc. ES importo iš Rusijos. Godelieve QUISTHOUDT-ROWOHL PPE-DE DE A6-0206/2007 Dėl ES ir Rusijos ekonomikos ir prekybos ryšių Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2007-06-18. Balsavimas: 2007-06-19
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0262 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Euras
Europarlamentarai pritarė Kipro ir Maltos narystei euro zonoje
2007-06-21 - 18:07
Birželio 20 d. Europos Parlamentas pritarė tam, kad Kipras ir Malta įsivestų eurą 2008 m. sausio 1 d. Tam jau yra pritarusi Europos Komisija ir Europos centrinis bankas, o liepos 10 d. galutinį sprendimą priims ES Taryba. Atskiroje rezoliucijoje europarlamentarai paragino ateityje skirti jiems daugiau laiko apsvarstyti šalių tinkamumą įsivesti eurą. Parlamento nuomonė šiuo klausimu nėra įpareigojanti, tačiau ES Taryba negali priimti galutinio sprendimo su juo nepasitarusi. Nors mažai kas nepritaria Maltos ir Kipro narystei euro zonoje nuo kitų metų, europarlamentarai išreiškė nepasitenkinimą tuo, kad jiems nebuvo palikta daugiau laiko apsvarstyti šį klausimą. Atskiroje birželio 20 d. priimtoje rezoliucijoje (552 balsai už, 37 prieš, 43 susilaikė) Parlamentas paragino ES Tarybą ir Europos Komisiją pritarti tarpinstituciniam susitarimui, pagal kurį europarlamentarai turėtų du mėnesius apsvarstyti šalies tinkamumą narystei euro zonoje.
Deputatai taip pat ragina valstybes dar rudenį pranešti apie savo ketinimą ateinančiais metais pateikti paraišką eurui įsivesti, taip pat užmegzti ryšį su EP Ekonomikos ir pinigų politikos komitetu. Tuomet Europos Komisija turėtų iki metų pabaigos parengti tarpinę ataskaitą bei patikrinti valstybės pateiktų statistinių duomenų patikimumą, mano EP nariai. Jie taip pat norėtų nustatyti, kad valstybė privalėtų užbaigti perviršinio deficito procedūrą iki tol, kol bus vertinamas jos atitikimas konvergencijos kriterijams. Pagrindiniai kriterijai euro įvedimui ES šalyje yra būtinų įstatymų priėmimas, taip pat vadinamieji „konvergencijos kriterijai“, apimantys infliacijos, valstybės skolos ir biudžeto deficito dydžius bei palūkanų normas. Valstybės valiuta taip pat turi būti bent dvejus metus priklausiusi Antrajam valiutų kurso mechanizmui.
Balsavimo dėl Kipro narystės euro zonoje rezultatai : 585 už, 14 prieš, 90 susilaikė.
Balsavimo dėl Maltos narystės euro zonoje rezultatai : 610 už, 12 prieš, 74 susilaikė. Werner LANGEN PPE-DE DE A6-0244/2007 Dėl bendros valiutos įvedimo Kipre 2008 m. sausio 1 d. A6-0243/2007 Dėl bendros valiutos įvedimo Maltoje 2008 m. sausio 1 d. Konsultacijų procedūra. Svarstymas ir balsavimas: 2007-06-20
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0270 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0271 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Už rasistinius ir ksenofobinius nusikaltimus siūloma baudžiamoji atsakomybė
2007-06-21 - 18:07
Dar 2002 m. buvo pasiūlyta įpareigoti ES šalis numatyti atsakomybę už rasistinio ar ksenofobinio pobūdžio nusikaltimus. Tačiau 2005 m. dėl skirtingų Sąjungos šalių pozicijų derybos šiuo klausimu nutrūko. Šį pusmetį ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija vėl suteikė jam prioritetą, o balandį Taryba preliminariai sutarė dėl naujo pamatinio nutarimo projekto. Birželio 21 d. Europos Parlamentas priėmė rekomendaciją Tarybai šiuo klausimu, o patį nutarimą tikimasi svarstyti rudenį. Pagal jį visos ES valstybės privalėtų numatyti baudžiamąją atsakomybę už viešą prievartos ar neapykantos kurstymą (žodžiu arba raštu) kitos rasės, religijos ar tautybės asmenų atžvilgiu. Ji grėstų ir už viešą pritarimą genocidui, nusikaltimams prieš žmoniją arba karo nusikaltimams, taip pat jų neigimą, jeigu šie veiksmai būtų nukreipti prieš tam tikrą tautą, rasę ar religiją. Šalys galėtų nuspręsti taikyti baudžiamąją atsakomybę ir už visus be išimties tokio pobūdžio veiksmus.
Bausmė už visus šiuos nusikaltimus negalėtų būti mažesnė negu įkalinimas 1-3 metams. Valstybės institucijos privalėtų pačios pradėti tokių nusikaltimų tyrimą nelaukdamos nukentėjusiojo skundo. Savo ruožtu rasistinius ar ksenofobinius motyvus būtų privalu vertinti kaip sunkinančias aplinkybes nagrinėjant kitus nusikaltimus.
Pamatiniame nutarime neįvardijami konkretūs istoriniai įvykiai, už kurių rėmimą ar neigimą būtų baudžiama. Ar konkretus įvykis gali būti traktuojamas kaip genocidas, nusikaltimas prieš žmoniją arba karo nusikaltimas, turės spręsti šalių arba tarptautiniai teismai. Holokaustą genocidu jau yra paskelbęs Niurnbergo tribunolas. Nutarimas neuždraustų naudoti atskirų simbolių, tokių kaip svastika.
Europarlamentarai linkę pritarti šiems siūlymams. Savo ruožtu jie primena, jog „kultūroje, pagrįstoje teisėmis ir laisvėmis, baudžiamoji teisė visada yra paskutinė priemonė, kurią reikia naudoti kuo mažiau“. Todėl „reikia apsaugoti žodžio ir susivienijimų laisvę, išskyrus tuos atvejus, kai ja naudojamasi siekiant skatinti jėgos naudojimą, smurtą ar neapykantą, [taip pat] ketinant inicijuoti ar kurstyti neteisėtus veiksmus“. Parlamentas ragina skatinti švietimą ir kultūrų bei religijų dialogą, taip pat numatyti ir reabilitacinio pobūdžio nuobaudas už rasistinius ar ksenofobinius nusikaltimus, tokias kaip privalomas švietimas ar tarnyba bendruomenei. Tuo tarpu nusikaltusiems visuomenės veikėjams ar valdžios atstovams turėtų būti numatytos griežtesnės bausmės, mano EP nariai.
Europos Komisija raginama pradėti pažeidimų procedūrą prieš valstybes, neįgyvendinančias ES teisės aktų dėl rasizmo ir diskriminavimo pažabojimo. Europarlamentarai siūlo užtikrinti veiksmingą ES šalių tarpusavio pagalbą teisiant už rasistinius ir ksenofobinius nusikaltimus, taip pat įsteigti jų stebėjimo padalinį ES Pagrindinių teisių agentūroje.
Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės. Diskusijoje kalbėjusi Laima Liucija Andrikienė (Europos liaudies partija) ragino neapsiriboti nusikaltimais rasės, religijos, kilmės ar tautybės pagrindu, o numatyti baudžiamąją atsakomybę ir tuomet, „kai neapykantos ir smurto pagrindu tampa politiniai įsitikinimai ar priklausymas kuriai nors socialinei grupei“ – pavyzdžiui, už totalitarinių režimų įvykdytus nusikaltimus, taip pat atsisakymą juos pripažinti ar pastangas juos sumenkinti. Šiuo tikslu deputatė siūlė po dvejų trejų metų priimti atskirą pamatinį nutarimą.
Justas Vincas Paleckis (Socialistų frakcija) pažymėjo, jog, nors ES idėja pagrįsta tolerancija, rasistinių ir ksenofobinių išpuolių joje nemažėja. „Rasistinius, ksenofobinius ir antisemitinius elementus naudoja ne tik ekstremistinės partijos – jų nesibodi lyg ir solidesnės masinės partijos, jų lyderiai“, – teigė deputatas. Nors demokratinėje kultūroje „baudžiamoji teisė yra paskutinė priemonė“, vis dėlto, J.V. Paleckio manymu, reikėtų sugriežtinti atsakomybę už tokius nusikaltimus. Europarlamentaras tęsė: „Ne mažesnis prioritetas yra švietimas, skirtingų tikėjimų ir kultūrų dialogas, pasvertas ir apgalvotas žvilgsnis į praeitį. Jeigu pradedama aiškintis, kieno tragedija didesnė, kieno skausmas skaudesnis, kai pasijuntama pačiais tolerantiškiausiais – atsiduriama kelyje į tolerancijos pamynimą, nepasitikėjimą vieni kitais. Naujosios ES šalys ypač jautrios istorinio teisingumo atkūrimui. Ateina laikas mėginti suderinti ES senbuvių ir naujųjų šalių požiūrį į XX amžiaus tragedijas ir skaudžius įvykius. Tai reikia daryti nepasijuntant vieninteliais teisiaisiais, galinčiais primesti savo nuomonę kitoms tautoms. Svarbiausias tikslas – ne aitrinti, o gydyti žaizdas, pasimokyti iš istorijos, užkirsti kelią rasizmo ir ksenofobijos atgimimui.“ „Nacizmas ir komunizmas yra du vienos upės krantai“, – posėdyje kalbėjo Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas). Pasak deputatės, nacizmas yra detaliai išnagrinėtas ir plačiai pasmerktas, o „apie antrąjį baisiausių praeito amžiaus nusikaltimų krantą – komunizmą – mažai žinome, beveik nediskutuojame, todėl iki šiol nesame tarptautiniu mastu jo pripažinę nusikaltimu žmonijai“. D. Budreikaitė pažymėjo, jog „nuo nacizmo ir holokausto žuvo 20 milijonų, o komunizmo aukomis tapo 100 milijonų įvairių tautybių žmonių“. Europarlamentarė ragino Sąjungos šalis „tęsti darbą atskleidžiant komunistinio režimo padarytus nusikaltimus“, o Europos Parlamentą – papildyti svarstomą pamatinį nutarimą bei paskelbti komunizmą nusikaltimu žmonijai. Martine ROURE PSE FR A6-0151/2007 Dėl derybų dėl pamatinio sprendimo dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija eigos Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2007-06-20. Balsavimas: 2007-06-21
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0285 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Vartotojai
Europos Parlamentas pritarė draudimui prekiauti kačių ir šunų kailiais
2007-06-21 - 18:07
ES vis dar pasitaiko šunų ir kačių kailių dirbinių importo ar prekybos jais atvejų. Dažnai ant tokių gaminių klijuojamos vartotoją klaidinančios etiketės. Birželio 19 d. Europos Parlamentas pritarė siūlymui nuo 2009 m. visoje ES uždrausti prekybą kačių ir šunų kailiais bei jų dirbiniais, taip pat tokių dirbinių importą bei eksportą. Europos Komisija siūlė numatyti išimtį kailiams, gautiems iš specialiai šiam tikslui neveistų bei nenužudytų gyvūnų, jei jie paženklinti specialiomis informatyviomis etiketėmis. Komisija taip pat siūlė leisti įvežti ar išvežti asmeniniam naudojimui skirtus kačių ir šunų kailių dirbinius. Tačiau europarlamentarai nesutiko su šiomis išlygomis. „Mes norime draudimo, o ne apribojimo“, – sakė EP pranešėja šiuo klausimu Eva-Britt Svensson (Europos vieningieji kairieji, Švedija).
Draudimas įsigalios 2008 m. gruodžio 31 d. Parlamento atstovų derybose su ES Taryba sutarta suteikti teisę Europos Komisijai išimties tvarka leisti prekiauti šunų ir kačių kailiais švietimo bei iškamšų kūrimo tikslais. Dėl šio teisės akto pasiektas Parlamento ir ES Tarybos sutarimas, todėl jis neturėtų keistis. Eva-Britt SVENSSON GUE/NGL SE A6-0157/2007 Dėl kačių ir šunų kailių bei dirbinių, kurių sudėtyje yra tokių kailių Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas. Svarstymas: 2007-06-18. Balsavimas: 2007-06-19
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0260 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Vartotojai
Siūloma stiprinti pasitikėjimą internetine prekyba
2007-06-21 - 18:07
Europos vartotojai ir įmonės dar menkai pasitiki skaitmenine aplinka. Birželio 21 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje raginama stiprinti vartotojų pasitikėjimą internetine prekyba, sukurti patrauklesnę internetinio verslo aplinką ir mažinti rinkos susiskaidymą šioje srityje. Internetinė prekyba pritraukia tik 6 proc. ES vartotojų, nors šis rodiklis ir didėja. Ja nuolat naudojasi tik 3 proc. mažmenininkų, o 41 proc. jų apie tokią galimybę nežino. Skaitmeninėmis naujovėmis mažiausiai naudojasi neturtingų ir kaimo vietovių gyventojai. Tuo tarpu elektroninės prekybos plėtra gali gerokai paskatinti ES konkurencingumą pasaulinėje prekyboje.
Todėl europarlamentarai ragina tobulinti ES teisės aktus elektroninės prekybos srityje – skatinti vartotojų pasitikėjimą ir stiprinti jų teises, sukurti patrauklesnę verslo aplinką, gerinti mažesniųjų įmonių padėtį ir stabdyti rinkos susiskaidymą. Taip pat raginama užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir saugią elektroninę aplinką.
Parlamentas siūlo parengti vartotojų pasitikėjimo skaitmenine aplinka skatinimo strategiją, taip pat sukurti Europos pasitikėjimo ženklo logotipą, skirtą patikimoms internetinę prekybą vykdančioms bendrovėms. Savo ruožtu raginama nustatyti neprivalomus Europos elektroninės prekybos standartus, kurie padėtų šalinti kliūtis dėl kalbų ir įstatymų įvairovės. Ataskaitoje taip pat siūloma standartizuoti ir supaprastinti informaciją, kurią elektroninių paslaugų tiekėjai privalo teikti vartotojams. Vartotojas visuomet turi būti tikras dėl tiekėjo tapatybės ir žinoti, ar tai tarpininkas, ar galutinis tiekėjas, pažymi EP nariai. Be to, jie siūlo aiškiau apibrėžti intelektinės nuosavybės naudojimą internetinėje prekyboje, taip pat nustatyti neįgaliųjų ir kitų pažeidžiamų interneto vartotojų teises.
Parlamentas ragina Europos Komisiją pasiūlyti priemonių, skirtų sustabdyti vidaus rinkos susiskaidymą šioje srityje. Europarlamentarai ragina užkirsti kelią atvejams, kai atsisakoma suteikti prieigą prie tarptautiniu mastu internetu siūlomų prekių ar paslaugų atsižvelgiant į vartotojo pilietybę, gyvenamąją vietą ar mokėjimo kortelę išdavusią ES šalį. Tai ypač aktualu naujųjų Sąjungos šalių vartotojams, pažymima ataskaitoje. Zuzana ROITHOVÁ PPE-DE CZ A6-0191/2007 Dėl vartotojų pasitikėjimo skaitmeninėje aplinkoje Iniciatyvos procedūra. Svarstymas ir balsavimas: 2007-06-21
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0287 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Moterų teisės/Lygios galimybės
Valstybės turi padėti jaunimui derinti studijų ir šeimos įsipareigojimus
2007-06-21 - 18:07
Birželio 19 d. Europos Parlamento priimtoje neįpareigojančioje ataskaitoje ES šalys raginamos veiksmingiau padėti jaunoms moterims ir vyrams derinti studijas ir šeimos gyvenimą. Parlamentas ragina valstybes įteisinti aukštojo ir profesinio mokymo įstaigų sertifikavimo sistemas, kurios leistų nustatyti, ar ši įstaiga suteikia pakankamai galimybių suderinti studijas su šeiminiu gyvenimu. Europarlamentarai pažymi, kad „mergaičių ir moterų švietimas bei mokslas yra žmogaus teisė bei esminis dalykas, suteikiantis galimybę naudotis visomis kitomis socialinėmis, ekonominėmis, kultūrinėmis ir politinėmis teisėmis“. Todėl, Parlamento nuomone, šalių švietimo ir socialinės apsaugos sistemos turi siekti pašalinti kliūtis moterų ir vyrų lygybei – užkirsti kelią moterų diskriminavimui, taip pat stiprinti vyrų atsakomybę namų ruošos ir vaikų bei kitų priklausomų asmenų priežiūros srityje.
Apklausos rodo, kad europiečiai nesusilaukia tiek vaikų, kiek jie norėtų susilaukti. „Pailgėjusi studijų trukmė, paskatų tapti savarankiškais nebuvimas ir sunkesnis įsitraukimas į profesinę veiklą gali paskatinti jaunimą atidėti vėlesniam laikui sprendimą sukurti šeimą“, – sakoma EP ataskaitoje. Dažniausiai atsakomybė už priklausomų asmenų priežiūrą tenka moterims ir dėl to joms sunku tęsti studijas. Todėl svarbu, kad valstybės vykdytų veiksmingą studijų ir šeimos įsipareigojimų derinimo politiką, skirtą ir jaunoms moterims, ir vyrams. Parlamentas taip pat siūlo valstybėms taikyti tėvų atsakomybės principą kartu gyvenančioms nesusituokusioms jaunoms poroms.
EP ragina valstybes „užtikrinti studentų draudimą, ypač socialinį ir medicininį, kuris galėtų apimti ir nuo studento priklausomus asmenis“. Deputatai taip pat ragina valstybes ir kreditavimo institucijas teikti lengvatines paskolas jauniems žmonėms, kurie derina šeiminius įsipareigojimus su studijomis ar mokymusi. Valstybės savo ruožtu raginamos sumažinti arba panaikinti jiems taikomus mokesčius, taip pat nenutraukti šeimos pašalpų mokėjimo dirbantiems, besimokantiems ar išėjusiems tėvystės (motinystės) atostogų asmenims. Be to, europarlamentarų nuomone, vaikų turintys studentai galėtų gauti būstus ir vaiko priežiūros paslaugas tomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos dirbantiems tėvams. Siūloma „užtikrinti vienodą požiūrį ir nediskriminavimą stojančioms, tęsiančioms studijas ir į jas sugrįžtančioms nėščioms studentėms bei mažų vaikų turinčioms motinoms, taip pat atsižvelgti į jų poreikius“. Daugelyje Europos šalių studentai tėvai sudaro nemažą studentų dalį, pavyzdžiui, Airijoje 11,3 proc. studentų turi vaikų, Austrijoje – 10,8 proc., Latvijoje – 10,7 proc., Suomijoje – 8 proc. Aukštojo ir profesinio mokymo įstaigos raginamos atsižvelgti į jų finansinę padėtį apskaičiuojant mokesčius už mokslą, taip pat „padidinti nuotolinio mokymo pasiūlą ir galimybes studijuoti ne visą dieną“.
Europarlamentarai kviečia ES šalis įteisinti aukštojo ir profesinio mokymo įstaigų sertifikavimo sistemas, kurios leistų nustatyti, ar ši įstaiga suteikia pakankamai galimybių suderinti studijas su šeiminiu gyvenimu. Marie PANAYOTOPOULOS-CASSIOTOU PPE-DE GR A6-0209/2007 Dėl šeimos gyvenimo ir studijų laikotarpio derinimo priemonių, skirtų jaunoms moterims, gyvenančioms ES Iniciatyvos procedūra. Svarstymas ir balsavimas: 2007-06-19
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0265 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Moterų teisės/Lygios galimybės
Europarlamentarai siūlo naujus būdus stabdyti paauglių nusikalstamumą
2007-06-21 - 18:07
Birželio 21 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje (440 balsų už, 64 prieš, 71 susilaikė) raginama imtis aktyvesnių veiksmų siekiant stabdyti paauglių nusikalstamumą. Šiuo tikslu siūloma sukurti ES paramos programą bei įsteigti paaugliams skirtą „žaliąją telefono liniją“. Europarlamentarai ragina vykdyti integruotą švietimo, socialinę ir šeimos politiką, kuri padėtų užkirsti kelią paauglių nusikalstamumui. Vaikams turėtų būti ankstyvame amžiuje perduodamos visuomeninės ir pilietinės vertybės, jie taip pat turi gauti pagalbą integruodamiesi į visuomenę. Be to, svarbu mažinti socialinius skirtumus, skurdą ir socialinę atskirtį.
Parlamento nuomone, reikėtų skirti daugiau dėmesio prevencijai ir socialinei įtraukčiai, o „laisvės atėmimo priemonės ir bausmės [nepilnamečiams] turėtų būti kraštutinės priemonės“. Europarlamentarai siūlo pagal galimybes jas pakeisti kitokiomis pedagoginio pobūdžio priemonėmis – visuomenei naudingais darbais, reabilitacija ir tarpininkavimu aukoms, taip pat profesiniu mokymu.
EP ragina valstybes numatyti galimybę tėvams išeiti vienerių metų atostogų, kurios leistų šeimoms atsidėti savo vaiko pradiniam mokymui. Deputatai taip pat ragina tobulinti mokytojų rengimą ir „įgyvendinti pedagogiką, kuri būtų ne moralizuojanti, o prevencinė“. Jie prašo valstybių į savo švietimo politiką įtraukti psichologinės pagalbos teikimą problemų turintiems vaikams ir paaugliams, taip pat skatina sukurti jiems skirtą Europos „žaliąją telefono liniją“. Savo ruožtu siūloma griežčiau riboti smurto ir pornografijos kiekį žiniasklaidoje.
Europos Komisija raginama veiksmingiau teikti pagalbą paauglių nusikalstamumo prevencijai ir jų integravimui į visuomenę. Siūloma numatyti tam atskirą biudžeto eilutę, taip pat sukurti integruotą pamatinę ES programą šalių bendradarbiavimui ir nevyriausybinių organizacijų projektams šioje srityje remti. Europarlamentarai taip pat pažymi, jog „būtinas jaunų žmonių įtraukimas ir jų dalyvavimas svarstant visus su jais susijusius klausimus ir priimant sprendimus. Katerina BATZELI PSE GR A6-0212/2007 Dėl nepilnamečių nusikalstamumo, moterų, šeimos ir visuomenės vaidmens Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2007-06-20. Balsavimas: 2007-06-21
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0283 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Užimtumo politika
Europos Parlamentas išreiškė nuomonę dėl papildomų pensijų
2007-06-21 - 18:07
Dešimtyje iš 27 ES šalių veikia papildomų pensijų schemos. Šia galimybe naudojasi vis daugiau gyventojų. Birželio 20 d. Europos Parlamentas patvirtino ataskaitą apie direktyvą, kuri nustatys minimalius ES reikalavimus papildomoms pensijoms. Direktyva apima visas papildomų pensijų schemų rūšis: grupinius draudimo kontraktus, „pay-as-you-go“ schemas, fondo schemas bei pensijų įsipareigojimus, užtikrintus finansiniais rezervais.
Parlamentas pritarė pataisai, pagal kurią vėliausiai po penkerių metų darbo įmonėje darbuotojai įgytų teisę gauti papildomą pensiją. Jei žmogus išeitų iš darbo anksčiau, visos jo įmokos į papildomų pensijų fondą turėtų būti grąžintos. EP narių nuomone, vyresni negu 25 metų amžiaus darbuotojai teisę į papildomą pensiją turėtų gauti iškart.
Europarlamentarai pritaria siūlymui išlaikyti darbą pakeitusių žmonių papildomos pensijos teises, kurias jie įgijo senajame darbe. Be to, laikui bėgant tokių pensijų vertė turėtų būti tikslinama atsižvelgiant į infliaciją, atlyginimų ir pensijų didėjimą ar investicijų vertę.
Parlamentas nepritarė Europos Komisijos siūlymui įtvirtinti galimybę darbą pakeitusiems žmonėms perkelti ankstesniame darbe įgytas papildomos pensijos teises į tą schemą, kuri galioja naujojoje darbovietėje (net jei ji yra kitoje ES šalyje). EP narių nuomone, toks siūlymas pernelyg ankstyvas, nes kai kurios šalys tam dar nepasirengusios, o jų mokesčių sistemų skirtumai pernelyg dideli. Kita vertus, Parlamentas siūlo įpareigoti ES valstybes laipsniškai siekti lengvesnio pensijų teisių perkėlimo, o Europos Komisiją – po penkerių metų pateikti šios srities siūlymus.
Direktyva įvairiai paveiks ES valstybes. Baltijos šalyse, Čekijoje, Slovakijoje, Vengrijoje ir Maltoje papildomos pensijos kol kas nėra įteisintos. Graikijoje, Italijoje, Lenkijoje ir Portugalijoje jomis naudojasi tik maža darbuotojų dalis, Ispanijoje jų daugėja, o Skandinavijos šalyse bei Slovėnijoje dauguma darbuotojų dalyvauja tokiose schemose.
Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjusi Ona Juknevičienė (Liberalų ir demokratų aljansas) teigė: „Ši direktyva – tai žingsnis suaktyvinti darbo rinką, paskatinti investicijas ir konkurencingumą, stiprinti socialines garantijas darbuotojams. Bendrijos narės turi teisę pasirinkti, turėti ar ne papildomų pensijų sistemas. Dabar septynios iš dešimties 2004 m. prisijungusių Bendrijos narių jų neturi, tarp jų ir Lietuva. [...] Tikiuosi, kad tos šalys, kuriose nenaudojama darbdavių pensijų sistema, supras jos privalumus, pasinaudos kaimynių patirtimi ir įdiegs papildomas socialines garantijas savo žmonėms.“ Deputatė tęsė: „Labai svarbu, kad papildomos darbdavių pensijos sistemos būtų skatinamos plisti, o sukauptos lėšos galėtų būti perkeliamos tiek atskiros šalies, tiek visos Bendrijos mastu. Labai svarbu, kad darbdaviai turėtų teisę pasirinkti tas papildomų pensijų sistemas ir jų perkėlimo būdus, kurie pateisina jų kaštus ir nesukelia finansinių nuostolių.“ O. Juknevičienė siūlė „kuo plačiau taikyti šią direktyvą ir netaikyti išimčių reikalavimui perkelti teises“.
Pagal bendro sprendimo procedūrą EP pataisas šiuo klausimu toliau svarstys ES Taryba, kuri turi šiai direktyvai pritarti vienbalsiai. Kadangi Taryba pritaria ne visoms Parlamento priimtoms pataisoms, o kai kurios šalys (pvz., Nyderlandai) apskritai prieštarauja tokiai direktyvai, tikėtinas antrasis svarstymas arba naujas Europos Komisijos pasiūlymas. Ria OOMEN-RUIJTEN PPE-DE NL A6-0080/2007 Dėl teisių į papildomą pensiją perkėlimo gerinimo Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas. Svarstymas ir balsavimas: 2007-06-20
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0269 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
Biudžetas
Europarlamentarai siūlo skirti papildomų ES lėšų „Galileo“ programai
2007-06-21 - 18:07
Kuriama Europos palydovinė navigacijos sistema „Galileo“ sukurs alternatyvą JAV globaliajai padėties nustatymo sistemai (GPS). Šis projektas, finansuojamas ES ir privačių struktūrų, pasitarnaus transportui, telekomunikacijoms, bankininkystei, žemės ūkiui, aplinkosaugai, pasienio apsaugai ir kitoms sritims. Europarlamentarai nesutinka, kad pastaruoju metu išryškėjusį lėšų trūkumą apmokėtų ES šalys. Jie siūlo persvarstyti šio projekto biudžetą ir visiškai jį finansuoti ES lėšomis. Šiuo metu gaminami palydovai, tikslinamos jų orbitos bei ruošiama reikiama įranga. Planuojama paleisti į orbitą 30 palydovų – tai kainuos mažiausiai 2,1 mlrd. eurų. 2007-2013 m. ilgalaikiame biudžete ES numatė „Galileo“ programai skirti apie milijardą eurų – 500 mln. eurų palydovų paleidimui ir dar tiek pat – vėlesniam jų valdymui bei pritaikymui komercinėms reikmėms. Likusias lėšas turėjo skirti privati bendrovė. Tačiau dėl nesėkmingos partnerystės su privačiuoju sektoriumi atsirado spragų, todėl prireikė daugiau lėšų. Europos Komisija pradėjo tartis su valstybių atstovais dėl dalinio projekto finansavimo iš ES šalių biudžetų.
Birželio 20 d. Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje nepritariama tokiam sprendimui. Europarlamentarai mano, kad šioje situacijoje ES turėtų perimti visą „Galileo“ programos finansavimą, o dėl jos biudžeto didinimo turėtų spręsti Europos Parlamentas kartu su ES Taryba pagal bendro sprendimo procedūrą. Todėl Europos Komisija raginama pasiūlyti Parlamentui pataisytą „Galileo“ programos biudžetą. B6-0238/2007 Dėl Europos palydovinės navigacijos programos „Galileo“ finansavimo Balsavimas (be debatų): 2007-06-20
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0272 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Europos Parlamentas ragina nutraukti smurtą Palestinoje ir veiksmingiau teikti pagalbą
2007-06-21 - 18:07
Nors ES yra didžiausia pagalbos Palestinai teikėja, kol kas ši pagalba „nedavė lauktų rezultatų ir neprisidėjo mažinant įtampą regione taip, kaip galėtų“. Birželio 21 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje teigiama, jog vis dar galima pakeisti padėtį. Tuo tarpu birželio 19 d. rytą surengtuose debatuose EP pirmininkas Hans-Gert Pöttering griežtai pasmerkė „Hamas“ išpuolius prieš Palestinos Savivaldos institucijas ir paragino atkurti taiką regione. ES teikia pagalbą Palestinai ir kitoms regiono šalims pagal MEDA finansinio bendradarbiavimo su Viduržemio jūros šalimis programą. Sąjunga yra didžiausia pasaulyje pagalbos Palestinai teikėja. Nuo 1994 m. iki 2006 m. Europos Komisija Palestinos žmonėms skyrė apie 2300 mln eurų. Tuo tarpu vien pernai iš ES ir jos valstybių biudžetų Palestinai skirta beveik 700 mln. eurų – daugiau negu bet kada anksčiau. Parlamentas pritaria birželio 18 d. ES šalių užsienio reikalų ministrų priimtam sprendimui atnaujinti ES pagalbą Palestinos Savivaldos valdžios organams. Tokio pobūdžio pagalba buvo nutraukta 2006 m. balandį po to, kai „Hamas“ laimėjo Palestinos parlamento rinkimus. Tuomet nutarta sukurti laikinąjį tarptautinį mechanizmą, pagal kurį ES ir kitų pasaulio šalių pagalba būtų tiekiama Palestinos mokykloms, ligoninėms ir pan. aplenkiant valdžios institucijas. EP ataskaitoje apgailestaujama, kad „ši finansinė parama nepadėjo ištaisyti tragiškos padėties Palestinoje, o gyvenimo sąlygos [joje] visais ekonominiais, socialiniais ir žmogiškaisiais aspektais per pastaruosius mėnesius tik pablogėjo“. Europos Komisija raginama apsvarstyti galimybę didinti Palestinai skirtų projektų skaičių, taip pat skirti daugiau lėšų visai paramos programai. Siūloma perduoti daugiau įgaliojimų Komisijos delegacijoms Viduržemio jūros šalyse, taip pat veiksmingiau įtraukti šias šalis teikiant pagalbą Palestinai. Be to, siūloma keisti šios pagalbos pobūdį. Europarlamentarų nuomone, „ekonominis partnerystės [su Palestina] aspektas turi būti pakeistas socialinės sanglaudos ir tvarios ekonominės plėtros aspektais“. Deputatai ragina Europos Komisiją „daugiau dėmesio skirti institucijų kūrimo, teisinės valstybės, spaudos laisvės, žmogaus teisių ir lyčių lygybės klausimams“. Siūloma ypač remti aktyvų moterų dalyvavimą ekonominiame ir socialiniame gyvenime.
Ataskaitoje pažymima, kad nuo Palestinos parlamento rinkimų 2006 m. sausio mėn., kuriuos laimėjo „Hamas“, Izraelis neperveda Palestinai jai priklausančių muito mokesčių – 50 mln. eurų per mėnesį, o tai sudaro apytiksliai du trečdalius valstybės pajamų. Parlamentas „dar kartą ragina Izraelį laikytis savo teisinių įsipareigojimų ir atnaujinti įšaldytų Palestinos mokesčių ir muitų pajamų pervedimą“. Izraeliui taip pat siūloma apsvarstyti galimybę nukreipti įšaldytus mokesčius į laikinąjį tarptautinės pagalbos Palestinai mechanizmą.
Europarlamentarai ragina atnaujinti Palestinos savivaldos prezidento Mahmud Abbas ir Izraelio valdžios dialogą. Jie taip pat „tikisi, kad toks dialogas bus užmegztas ir su [Palestinos] nacionalinės vienybės vyriausybe, kuri turėtų būti įsipareigojusi laikytis tarptautinės teisės ir sudarytų susitarimų nuostatų“. Savo ruožtu Parlamentas „ragina visas šalis palestiniečių teritorijose taikiai spręsti konfliktus“, taip pat „išlaikyti stabilią ir veiksmingą vyriausybę, kuri galėtų bendradarbiauti su tarptautine bendruomene ir veiksmingai naudoti tarptautinių donorų lėšas“.
Parlamentas ragina Europos Komisiją ir ES valstybes „daryti spaudimą Didžiajam ketvertui, kad būtų rastas ilgalaikis sprendimas, kuris užbaigtų konfliktą, o Palestinos gyventojams vėl būtų pradėta teikti tarptautinę paramą“. Deputatai taip pat pažymi, kad viešąją tvarką Palestinoje turėtų palaikyti „taikos ir stabilumo principais besivadovaujančios saugumo pajėgos, tinkamai parengtos ir aprūpintos policijos ginklais“.
Europarlamentarai paragino užtikrinti taiką Palestinoje. Birželio 19 d. rytą Europos Parlamento plenarinėje sesijoje Strasbūre surengtuose debatuose EP pirmininkas Hans-Gert Pöttering griežtai pasmerkė „Hamas“ išpuolius prieš Palestinos Savivaldos institucijas ir paragino nutraukti smurtą regione. Jis taip pat išreiškė Parlamento paramą Palestinos prezidentui Mahmud Abbas ir naujai paskirtam ministrui pirmininkui Salam Fayad.
EP pirmininkas pažymėjo Parlamento ir visos ES pasiryžimą ryžtingai siekti taikos Artimuosiuose Rytuose, taip pat atnaujinti finansinę pagalbą Palestinos Savivaldai. Pažymėjęs, kad „negalima pasiekti taikos be Izraelio“, Parlamento vadovas paragino šios šalies politikus deklaruoti paramą M. Abbas ir jo paskirtai vyriausybei, taip pat perduoti Palestinos Savivaldai sulaikytas 800 mln. JAV dolerių mokesčių ir muitų įplaukas. Dauguma diskusijoje kalbėjusių EP frakcijų atstovų pasmerkė „Hamas“ prievartą ir ragino dialogu siekti taikos regione, Europos Sąjungai vaidinant esminį vaidmenį. Europarlamentarai taip pat pritarė sprendimui atnaujinti ES pagalbą Palestinai. Rodi KRATSA-TSAGAROPOULOU PPE-DE GR A6-0210/2007 Dėl MEDA ir finansinės pagalbos Palestinai Iniciatyvos procedūra. Svarstymas: 2007-06-20. Balsavimas: 2007-06-21
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0277 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
Peticijos
ES ir valstybės turi geriau apsaugoti draudimo bendrovių klientus
2007-06-21 - 18:07
Birželio 19 d. Europos Parlamentas aptarė bei patvirtino savo laikinojo komiteto draudimo bendrovės „Equitable Life“ krizei tirti galutines išvadas. Jose pažymima valstybių pareiga geriau įgyvendinti ES teisės aktus dėl draudimo bendrovių priežiūros. Be to, siūloma aiškiau nustatyti šalių atsakomybę už jų priežiūrą. Jungtinės Karalystės draudimo bendrovę „Equitable Life“ krizė ištiko 2000 metais, kai sumažėjus palūkanų normoms ji pritrūko rezervų išmokoms. Dėl to nukentėjo milijonai bendrovės klientų Jungtinėje Karalystėje bei kitose šalyse, kurie turėjo nusipirkę šios bendrovės draudimo polisus ar dalyvavo jos pensijų kaupimo schemose.
Keleto nukentėjusiųjų peticijos pasiekė ir Europos Parlamentą. Jose teigta, kad Jungtinė Karalystė nebuvo iki galo įgyvendinusi ES direktyvų draudimo srityje, kurios leistų užtikrinti griežtesnę bendrovės veiklos priežiūrą. Be to, suabejota, ar Europos Komisija pakankamai prižiūrėjo minėtos direktyvos įgyvendinimą Sąjungos šalyse. 2006 m. Europos Parlamentas įsteigė laikinąjį komitetą šiems klausimams tirti.
Galutinėse komiteto išvadose, kurioms birželio 19 d. pritarė Parlamentas, teigiama, jog Jungtinė Karalystė buvo netobulai įgyvendinusi ES teisės aktus, reglamentuojančius draudimo bendrovių priežiūrą. Be to, valstybių institucijų vykdyta bendrovės „Equitable Life“ priežiūra buvo pernelyg atlaidi, o reakcija į krizę – pavėluota. Daugelis nukentėjusiųjų sunkiai galėjo gauti reikiamą informaciją ar pagalbą.
Išvadose rašoma, jog „Equitable Life“ klientai Airijoje ir Vokietijoje buvo siunčiami nuo savo šalies prie Jungtinės Karalystės priežiūros institucijų bei atgal. EP komitetas pažymi, jog ES teisės aktuose būtina aiškiau apibrėžti, kurios valstybės institucijos atsakingos už keliose Sąjungos šalyse veikiančių bendrovių veiklos priežiūrą. Tai aktualu ne tik „Equitable Life“ atveju, bet ir apskritai užtikrinant sklandžią bendrąją rinką bei vartotojų apsaugą. B6-0199/2007 Dėl bendrovės „Equitable Life“ krizės Svarstymas ir balsavimas: 2007-06-19
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0264 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070615BRI07879 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
