A7-0009/2012
10.1.2012
PRANEŠIMAS
dėl ginčų dėl patentų nagrinėjimo jurisdikcijos sistemos
(2011/2176(INI))
Teisės reikalų komitetas
Pranešėjas:
Klaus-Heiner Lehne
PE 472.331v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS..............................................................................................................9
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ.........11
Konstitucinių reikalų komiteto NUOMONĖ.......................................................14
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................17
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl ginčų dėl patentų nagrinėjimo jurisdikcijos sistemos
( 2011/2176(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdama į 2011 m. kovo 10 d. Tarybos sprendimą 2011/167/ES, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti kuriant bendrą patentinę apsaugą
OL L 76, 2011 3 22, p. 53. ,
– atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo užtikrinamas tvirtesnis bendradarbiavimas kuriant bendrą patentinę apsaugą ( COM(2011)0215 ),
– atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo užtikrinamas su taikoma vertimo tvarka susijęs tvirtesnis bendradarbiavimas kuriant bendrą patentinę apsaugą ( COM(2011)0216 ),
– atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo nuomonę 1/09
OL L 211, 2011 7 16, p. 2. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones ( A7-0009/2012 ),
A. kadangi veiksminga Europos patentų sistema yra būtina sąlyga siekiant skatinti ekonomikos augimą diegiant inovacijas ir padėti Europos verslui, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), veikti ekonomikos krizės ir pasaulinės konkurencijos sąlygomis;
B. kadangi pagal Tarybos sprendimą 2011/167/ES, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti kuriant bendrą patentinę apsaugą, Belgijai, Bulgarijai, Čekijai, Danijai, Vokietijai, Estijai, Airijai, Graikijai, Prancūzijai, Kiprui, Latvijai, Lietuvai, Liuksemburgui, Vengrijai, Maltai, Nyderlandams, Austrijai, Lenkijai, Portugalijai, Rumunijai, Slovėnijai, Slovakijai, Suomijai, Švedijai ir Jungtinei Karalystei leista pradėti tvirčiau bendradarbiauti tarpusavyje kuriant bendrą patentinę apsaugą ir taikant atitinkamas Sutarčių nuostatas;
C. kadangi 2011 m. balandžio 13 d. remdamasi Tarybos sprendimu, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti, Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo užtikrinamas tvirtesnis bendradarbiavimas kuriant bendrą patentinę apsaugą ir pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo užtikrinamas su taikoma vertimo tvarka susijęs tvirtesnis bendradarbiavimas kuriant bendrą patentinę apsaugą;
D. kadangi 2011 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismas pateikė savo nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos ir Bendrijos patentų teismo nurodydamas jo nesuderinamumą su Sąjungos teise;
E. kadangi veiksminga bendra patentų apsauga gali būti užtikrinta tik sukūrus veikiančią ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemą;
F. kadangi Teisingumo Teismui pateikus nuomonę glaudžiau bendradarbiaujančios valstybės narės sudarydamos tarptautinį susitarimą pradėjo kurti Bendrą ginčų dėl patentų nagrinėjimo teismą;
G. kadangi paprasti tarptautiniai susitarimai iš esmės skiriasi nuo Europos Sąjungos steigimo sutarčių – pastarosiomis įsteigta nauja teisinė tvarka, turinti savo institucijas, kurios naudai valstybės vis platesnėse srityse apribojo savo suverenias teises ir kurios subjektai yra ne tik valstybės narės, bet ir jų nacionaliniai subjektai, šią teisinę tvarką palaiko Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir valstybių narių bendrieji teismai ir tribunolai;
H. kadangi Bendras patentų teismas turi visapusiškai gerbti ir taikyti Sąjungos teisę ir bendradarbiauti su Europos Sąjungos Teisingumo Teismu, kaip tai daroma nacionalinių teismų atveju;
I. kadangi Bendras patentų teismas turėtų remtis Teisingumo Teismo praktika pagal SESV 267 straipsnį ir prašyti priimti prejudicinius sprendimus;
J. kadangi, remiantis SESV 258, 259 ir 260 straipsniais, turėtų būti užtikrinta Sąjungos teisės viršenybė ir tinkamas taikymas;
K. kadangi Bendras patentų teismas turėtų būti susitariančiųjų valstybių narių teismų sistemos dalis ir turėti išskirtinę kompetenciją bendro galiojimo Europos patentų ir vienai ar daugiau susitariančiųjų valstybių narių išduotų Europos patentų srityje;
L. kadangi veiksmingai teismų sistemai reikalinga decentralizuota pirmoji instancija;
M. kadangi ginčų nagrinėjimo sistemos veiksmingumas priklauso nuo teisėjų darbo kokybės ir patirties;
N. kadangi turėtų egzistuoti vienas procedūrinių taisyklių, taikomų visuose teismo skyrių ir instancijų teismo procesuose, rinkinys;
O. kadangi Bendras patentų teismas turėtų siekti priimti aukštos kokybės sprendimus be bereikalingo procedūrų vėlavimo ir visų pirma turėtų padėti MVĮ apsaugoti savo teises, apsiginti nuo nepagrįstų ieškinių arba išvengti patentų, kuriuos reikėtų atšaukti, galiojimo;
1. ragina sukurti suvienodintą ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemą, nes suskaidyta patentų rinka ir teisės aktų vykdymo skirtumai trukdo naujovėms ir pažangai vidaus rinkoje, apsunkina naudojimąsi patentų sistema, reikalauja daug sąnaudų ir trukdo veiksmingai ginti patentų teises, ypač MVĮ;
2. ragina valstybes nares baigti derybas ir nedelsiant ratifikuoti šių valstybių narių (toliau – susitariančiosios valstybės narės) tarptautinį susitarimą (toliau – susitarimas), pagal kurį sukuriamas Bendras patentų teismas (toliau – Teismas) ir ragina Ispaniją ir Italiją apsvarstyti galimybę prisijungti prie tvirtesnio bendradarbiavimo procedūros;
3. tvirtina, kad Teisingumo Teismas, kaip Sąjungos teisės sergėtojas, turi užtikrinti Sąjungos teisės sistemos vienodumą ir, atsižvelgiant į tai, Europos teisės viršenybę;
4. mano, kad valstybės narės, kuriuos dar nenusprendė prisidėti prie tvirtesnio bendradarbiavimo kuriant bendrą patentinę apsaugą, gali dalyvauti suvienodintoje ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemoje sprendžiant klausimus dėl Europos patentų, galiojančių jų teritorijose;
5. pabrėžia, kad Bendro patentų teismo prioritetas turėtų būti teisinio tikrumo stiprinimas ir patentų galiojimo gerinimas siekiant tinkamos teisių turėtojų ir atitinkamų šalių interesų pusiausvyros;
6. pabrėžia būtinybę įdiegti ekonomišką teisminių ginčų sistemą, kuri būtų finansuoja taip, kad visiems patentų savininkams, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, pavieniams asmenims ir ne pelno organizacijoms, būtų užtikrinama galimybė kreiptis į teismą;
Bendras požiūris
7. pripažįsta, kad nuoseklios ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemos sukūrimą valstybėse narėse, dalyvaujančiose sustiprintame bendradarbiavime, turėtų papildyti susitarimas;
8. todėl pabrėžia, kad:
i) susitariančiosios valstybės narės gali būti tik Europos Sąjungos valstybės narės;
ii) susitarimas turėtų įsigalioti, kai mažiausiai trylika susitariančiųjų valstybių narių, įskaitant tris valstybes nares, kuriose metais, einančiais prieš tuos metus, kai vyko diplomatinė konferencija dėl susitarimo pasirašymo, galiojo didžiausias skaičius Europos patentų, ratifikuos susitarimą;
iii) Teismas turėtų būti bendras susitariančiųjų valstybių narių teismas ir atitikties Sąjungos teisei požiūriu turi turėti tas pačias pareigas, kaip ir visi nacionaliniai teismai; taigi, pvz., Teismas turi bendradarbiauti su Teisingumo Teismu taikant SESV 267 straipsnį;
iv) Teismas turėtų veikti laikydamasis Sąjungos teisės nuostatų ir gerbti jos viršenybę; jei apeliacinis teismas pažeidžia Sąjungos teisę, susitariančiosios valstybės narės turėtų būti bendrai atsakingos už žalą, kurią patyrė šalys vykdant atitinkamą procedūrą; visoms susitariančiosioms valstybėms narėms turėtų būti taikomos pažeidimo procedūros pagal SESV 258, 259 ir 260 straipsnius;
9. palankiai vertina tarpininkavimo ir arbitražo centro įsteigimą vadovaujantis susitarimu;
Ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemos struktūra
10. laikosi nuomonės, kad veiksminga teismų ir ginčų nagrinėjimo sistema turi būti decentralizuota ir mano, kad:
i) Teismo ginčų nagrinėjimo sistemą turėtų sudaryti pirmoji instancija (pirmosios instancijos teismas) ir apeliacinė instancija (apeliacinis teismas); siekiant išvengti neveiksmingumo ir ilgų teismų procesų neturėtų būti kuriama daugiau instancijų;
ii) decentralizuotą pirmąją instanciją be centrinio skyriaus taip pat turėtų sudaryti vietinis ir regioninis skyriai;
iii) papildomas pirmosios instancijos vietinis skyrius susitariančiojoje valstybėje narėje tos valstybės prašymu turėtų būti įkuriamas tuo atveju, jei trejus metus iš eilės iki susitarimo įsigaliojimo dienos ar po jos toje susitariančiojoje valstybėje narėje per kalendorinius metus buvo iškelta daugiau nei šimtas bylų; taip pat siūlo, kad vienoje susitariančiojoje valstybėje narėje neturėtų būti daugiau negu keturi skyriai;
iv) susitariančiųjų valstybių narių prašymu turėtų būti įkuriamas dviems ar daugiau susitariančiųjų valstybių narių skirtas regioninis skyrius;
Teismo sudėtis ir teisėjų kvalifikacija
11. pabrėžia, kad ginčų nagrinėjimo sistemos veiksmingumas visų pirma priklauso nuo teisėjų darbo kokybės ir patirties;
12. tuo tikslu:
i) pripažįsta, kad apeliacinis teismas ir pirmosios instancijos teismas turėtų būti daugianacionaliniai; pabrėžia, kad šių teismų sudėtis turi būti sudaryta atsižvelgiant į egzistuojančias teismo struktūras, taip pat atsižvelgiant į tai, kad pagrindinis tikslas yra sukurti visiškai vienodą naują jurisdikcijos sistemą; todėl siūlo, kad vietiniuose skyriuose kuo greičiau dirbtų įvairių tautybių teisėjai, pagrįstos šio pagrindinio principo išimtys gali būti taikomos sutikus administracinei komisijai per pereinamąjį ne ilgesnį kaip penkerių metų laikotarpį, kartu užtikrinant, kad nebūtų sumažintas kokybės standartas ir egzistuojančių struktūrų veiksmingumas; laikosi nuomonės, kad per penkerių metų laikotarpį turėtų būti organizuojami intensyvūs teisėjų mokymai ir rengiami teisėjai;
ii) mano, kad Teismą turėtų sudaryti teisinės kvalifikacijos ir techninės kvalifikacijos teisėjai; teisėjai turėtų užtikrinti, kad būtų laikomasi aukščiausio lygio kompetencijos patentų ginčų nagrinėjimo ir antimonopolinės teisės srityje standartų ir vadovaujamasi patvirtinta patirtimi; šią kvalifikaciją , inter alia , turėtų įrodyti atitinkama darbo patirtis ir profesinis mokymas; teisinės kvalifikacijos teisėjai turėtų turėti kvalifikacijų, būtinų norint būti paskirtiems į teismines įstaigas susitariančiojoje valstybėje narėje; techninės kvalifikacijos teisėjai turėtų turėti universitetinį išsilavinimą ir patirties technologijų srityje bei žinių civilinės teisės ir civilinio proceso teisės srityje;
iii) siūlo, kad įsigaliojusios susitarimo nuostatos dėl Teismo sudėties neturėtų būti keičiamos, nebent dėl šių nuostatų negalima pasiekti ginčų nagrinėjimo sistemos tikslų, t. y. aukščiausios kokybės ir efektyvumo, siūlo, kad sprendimus dėl Teismo sudėties vienbalsiai priimtų kompetentinga įstaiga;
iv) mano, jog susitarime turėtų būti numatytos apsaugos išlygos, kuriomis būtų užtikrinama, kad teisėjai galėtų eiti pareigas tik tuomet, jei nekyla abejonių dėl jų neutralumo, ypač tuo atveju, jei jie anksčiau buvo nacionalinių patentų biurų apeliacinių tarybų arba Europos patentų biuro nariai;
Procedūra
13. atsižvelgdamas į procedūrinius klausimus mano, kad:
i) visuose Teismo skyrių ir instancijų teismo procesuose turėtų būti taikomas vienas procedūrinių taisyklių rinkinys;
ii) į teismo procesus, kuriuos sudaro rašytinė, laikinųjų apsaugos priemonių taikymo ir žodinė procedūros, bus įtraukiami tinkami lankstumo aspektai, atsižvelgiant į proceso greitumo ir veiksmingumo tikslus;
iii) vietinio ar regioninio skyriaus teismo kalba turėtų būti susitariančiosios valstybės narės, kurioje yra įkurtas atitinkamas skyrius, oficialioji kalba arba susitariančiųjų valstybių narių, kurios turi bendrą regioninį skyrių, nustatyta oficialioji kalba; ginčo šalys gali susitarti teismo proceso metu vartoti tą kalbą, kuria buvo išduotas patentas, jei tam pritaria kompetentingas skyrius; centrinio padalinio teismo proceso kalba turėtų būti ta kalba, kuria buvo išduotas atitinkamas patentas; apeliacinio teismo proceso kalba turėtų būti pirmosios instancijos teismo proceso kalba;
iv) Teismas turėtų galėti priimti preliminarius teisminius draudimus siekdamas užkirsti kelią gresiančiam pažeidimui ir neleisti tęsti įtariamo pažeidimo; vis dėlto tokie įgaliojimai neturi skatinti nesąžiningos palankiausio teismo paieškos; taip pat
v) ginčo šalims turėtų atstovauti tik teisininkai, turintys teisę užsiimti šia praktika vienos iš susitariančiųjų valstybių narių teisme; ginčo šalių atstovams gali padėti patentų advokatai, kuriems turėtų būti leidžiama kalbėti Teismo posėdžiuose;
Jurisdikcija ir Teismo sprendimų poveikis
14. pabrėžia, kad:
i) Teismas turėtų turėti išskirtinę jurisdikciją bendro galiojimo Europos patentų ir vienai ar daugiau susitariančiųjų valstybių narių išduotų Europos patentų srityje; todėl būtina iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 44/2001
OL L 307, 2001 11 24, p. 28. ;
ii) ieškovas turėtų kreiptis į susitariančiojoje šalyje, kurioje buvo padarytas ar gali būti padarytas pažeidimas arba kurioje yra nuolatinė atsakovo gyvenamoji vieta ar jo įmonė, įkurtą vietinį skyrių arba regioninį skyrių, kuriam priklauso ta susitariančioji valstybė narė; jei atitinkamoje susitariančiojoje valstybėje narėje nėra įkurto vietinio skyriaus ir ji nepriklauso regioniniam skyriui, ieškovas turi bylą iškelti centriniame skyriuje; šalys turėtų galėti susitarti, kokiame pirmosios instancijos teismo skyriuje (vietiniame, regioniniame ar centriniame) gali būti iškeliama byla;
iii) priešieškinio dėl panaikinimo atveju vietinis ar regioninis skyrius savo nuožiūra turėtų galėti nagrinėti bylą dėl pažeidimo, nepriklausomai nuo to, ar skyrius taip pat nagrinėja priešieškinį, ar perduoda priešieškinį centriniam skyriui;
iv) įsigaliojusios taisyklės dėl Teismo jurisdikcijos neturėtų būti keičiamos, nebent dėl šių taisyklių dėl jurisdikcijos negalima pasiekti ginčų nagrinėjimo sistemos tikslų, t. y. aukščiausios kokybės ir efektyvumo; siūlo, kad sprendimus dėl Teismo jurisdikcijos vienbalsiai priimtų kompetentinga įstaiga;
v) visų pirmosios instancijos teismo skyrių ir apeliacinio teismo sprendimai turėtų būti vykdytini visose susitariančiosiose valstybėse narėse nereikalaujant jų skelbti vykdytinais;
vi) susitarime turėtų būti nustatytas susitarimo ir Reglamento (EB) Nr. 44/2001
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 44/2001 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimo ir vykdymo (Briuselis I). ryšys;
Materialinė teisė
15. mano, kad Teismas savo sprendimus turėtų grįsti Sąjungos teise, susitarimu, Europos patento konvencija ir nacionaliniais teisės aktais, kurie buvo priimti laikantis Europos patento konvencijos nuostatų, tarptautinių susitarimų, taikomų patentams ir privalomų visoms susitariančiosioms valstybėms narėms, nuostatomis ir susitariančiųjų valstybių narių nacionaline teise atsižvelgiant į taikytiną Sąjungos teisę;
16. pabrėžia, kad bendro galiojimo Europos patentas turėtų suteikti jo savininkui teisę užkirsti kelią tiesioginiam ar netiesioginiam trečiosios šalies išradimo naudojimui be savininko sutikimo susitariančiųjų valstybių narių teritorijose, kad savininkui turėtų būti suteikta teisė į žalos atlyginimą neteisėto išradimo naudojimo atveju ir teisė susigrąžinti pelną, kurį prarado dėl pažeidimo, ir kitus nuostolius, susigrąžinti atitinamą licencijos mokestį arba pelną, gautą neteisėtai naudojant išradimą;
o
o o
17. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
AIŠKINAMOJI DALIS
Pranešėjas laikosi nuomonės, kad veiksminga Europos patentų sistema gali labai prisidėti prie ekonomikos augimo diegiant naujoves. Europos įmonėms, ypač MVĮ, reikia tokios priemonės, kad galėtų reaguoti į dabartinę ekonomikos krizę ir išlikti konkurencingos pasauliniu mastu.
Pagal dabartinę Europos patentų sistemą egzistuoja nacionaliniai patentai, kuriuos išduoda valstybių narių pramoninės nuosavybės tarnybos arba Europos patentai, kuriuos išduoda Europos patentų biuras (EPB). Išdavus patentą Europos patentas išskaidomas į pluoštą nacionalinių patentų, kuriuos reglamentuoja nacionalinė teisė. Ši sistema labai brangi ir pagal ją ginčai sprendžiami ne vienoje vietoje, o tai labai brangu ir pavojinga, nes dažnai priimami vienas kitam prieštaraujantys sprendimai.
Pasiūlymais dėl bendros patentinės apsaugos ir vertimo tvarkos, kuriuos šiuo metu vykdydami teisėkūros proceso tikrinimą nagrinėja Parlamentas ir Taryba, ketinama atsisakyti dabartinės suskaidytos patentų sistemos. Pranešėjas įsitikinęs, kad numatytas bendros patentinės apsaugos sukūrimas neatsiejamai susijęs su Bendro patentų teismo įkūrimu. Parlamentas, kaip vienas iš teisės aktų leidėjų svarstant du teisėkūros pasiūlymus, turėtų pareikšti savo nuomonę dėl numatyto susitarimo.
Pranešėjas labai palankiai vertina Tarybos pastangas sukurti suvienodintą ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemą dalyvaujančiose valstybėse narėse.
Teismo sukūrimas priėmus tarptautinį susitarimą, ypač atsižvelgiant į Teisingumo Teismo nuomonę 1/09, yra tinkamas ir sėkmingas būdas sukurti nuoseklią ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemą. Sąjungos teisės viršenybė ir tinkamas taikymas turėtų būti užtikrinami numatant prejudicinių sprendimų galimybę pagal SESV 267 straipsnį, pažeidimo tyrimo procedūras pagal SESV 258, 259 ir 260 straipsnius ir paaiškinant, kad susitariančiosios valstybės narės turėtų būti atsakingos už žalą, padarytą dėl Teismo Sąjungos teisės pažeidimų. Be to, pasiūlyta sistema būtų sukurta Sąjungos teisminės sistemos viduje, nes susitariančiosios valstybės narės gali būti tik ES valstybės narės.
Remiantis egzistuojančiomis susitariančiųjų valstybių narių patentų teismų sistemos struktūromis gali būti užtikrintas didžiausia bylų nagrinėjimo kokybė ir veiksmingumas. Bendras patentų teismas taip pat padės labai sumažinti ginčų nagrinėjimo išlaidas, nes šalims daugiau nebereikės nagrinėti ginčų tuo pačiu metu skirtingose šalyse. Tyrimai rodo, kad pasiūlyta ginčų nagrinėjimo sistema leistų Europos įmonėms sutaupyti daug lėšų.
Į pagrindinius kokybės ir veiksmingumo tikslus taip pat reikia atsižvelgti svarstant teismo sudėtį ir reikalingą teisėjų kvalifikaciją. Pageidautina sukurti daugianacionalines kolegijas, jei užtikrinami veiksmingumo ir kokybės standartai. Tam gali būti reikalingas laipsniškas perėjimas prie daugianacionalinės vietinių skyrių sudėties.
Teisėjų kvalifikacija yra labai svarbi ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemos veikimui. Be patentų teisės žinių teisėjai taip pat turėtų turėti bent pagrindinių žinių antimonopolinės teisės srityje. Tokiu būdu teisėjai galės geriau įžvelgti galimas tam tikros šalies pastangas patentus netinkamai panaudoti piktnaudžiaujant savo dominuojančia padėtimi rinkoje ir darant žalą konkurentams. Kadangi ginčai dėl patentų apima sudėtingus techninius klausimus, teismo kolegijas turėtų sudaryti techninės kvalifikacijos teisėjai.
Labai svarbu, kad šalims atstovautų teisininkai, turintys reikalingą patirtį patentų ir proceso teisės srityse. Patentų advokatai, kurie turi teisę dalyvauti valstybės narės teismo posėdžiuose, gali atlikti svarbų pagalbinį vaidmenį, todėl jiems turėtų būti leidžiama kalbėti Teismo posėdžiuose.
Veikiantis bendras patentų teismas gali užtikrinti teisinį tikrumą, nes bus vienodai interpretuojamos taikomos teisės normos. Ypač MVĮ itin svarbu, kad teismų sistema, kuri bus sukurta, būtų veiksminga ir kartu būtų užtikrinami aukštos kokybės sprendimai. Todėl priešieškinio dėl panaikinimo atveju vietinis ar regioninis skyrius turėtų turėti galimybę perduoti priešieškinį centriniam skyriui ir nepriklausomai nagrinėti ieškinį dėl pažeidimo. Tokiu būdu gali būti užkirstas kelias nederamam vėlavimui, susijusiam su bylomis dėl pažeidimo.
Pakeitus labai skirtingas nacionalinių teismų sistemas ir procedūrines taisykles viena nuoseklia sistema gali būti pagerintas patentų galiojimo užtikrinimas ir priemonės prieš nepagrįstus ieškinius ir patentus, kurie neturėjo būti suteikti.
Po dešimtmečius trukusių nesėkmingų pastangų gali būti sukurta tikra bendroji patentų rinka, kuri užtikrintų teisinį tikrumą ir būtų konkurencinga tarptautiniu mastu. Parlamentas turėtų paremti šį projektą.
24.11.2011
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ
pateikta Teisės reikalų komitetui
dėl ginčų dėl patentų nagrinėjimo jurisdikcijos sistemos
( 2011/2176(INI) )
Nuomonės referentas: Alajos Mészáros
PASIŪLYMAI
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas ragina atsakingą Teisės reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. palankiai vertina dalyvaujančiųjų valstybių narių pastangas siekiant tarptautinio susitarimo pagrindu įsteigti bendrą ginčų dėl patentų nagrinėjimo teismą – tai būtina norint Europos Sąjungoje užtikrinti bendrą patentų apsaugą; primena, kad bendra patentų sistema gali būti veiksminga tik pradėjus taikyti ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemą, pagal kurią būtų užtikrinta, kad ieškiniai būtų nagrinėjami laiku;
2. yra įsitikinęs, kad bendros ginčų dėl patentų nagrinėjimo sistemos, kurią taikant sumažėtų teisinės išlaidos ir sutrumpėtų ginčų nagrinėjimo trukmė, sukūrimas bus labai svarbus siekiant:
– stiprinti teisinį konkretumą,
– gerinti veiksmingos ir kokybiškos teisinės apsaugos teikimą,
– toliau skatinti ES mokslinius tyrimus ir naujoves ir
– didinti ES pramonės, ypač mokslininkų ir mažų ir vidutinio dydžio įmonių (MVĮ), konkurencingumą;
3. palankiai vertina susitarime patvirtintą decentralizuotos teismo struktūros principą, kuriuo remdamosi šalys, taikydamos sąnaudų ir laiko požiūriais veiksmingą procedūrą, galės užsitikrinti savo teises, susijusias su patentais, atitinkamoje valstybėje narėje;
4. siūlo nustatyti tvarką, pagal kurią nacionalinių patentų biurų apeliacinių tarybų ar Europos patentų biuro nariams būtų leista dirbti teismo teisėjais ne anksčiau nei praėjus 6 mėnesiams po to, kai jie išeina iš ankstesnės tarnybos;
5. pabrėžia, kad per tinkamą laikotarpį turi būti užtikrinta daugiatautė Pirmosios instancijos teismo vietos ir regioninių padalinių sudėtis;
6. pabrėžia, jog, norint užtikrinti itin kokybiškus teismo sprendimus, labai svarbu, kad teisėjai būtų įgiję reikiamą kvalifikaciją, profesinę kompetenciją ir specializaciją, nuolat dalyvautų mokymuose ir kad jiems būtų prieinama ekspertų pagalba; atsižvelgdamas į tai taip pat atkreipia ypatingą dėmesį į techninių teisėjų paskyrimo į centrinius ir į vietos/regioninius padalinius svarbą ir pažymi, kad teisėjai neturėtų konsultuoti klausimais, susijusiais su bylomis, kurios jau pradėtos nagrinėti teisme; ragina valstybes nares ir Komisiją imtis reikalingų priemonių;
7. palankiai vertina tarpininkavimo ir arbitražo centro įsteigimą vadovaujantis susitarimu ir pabrėžia, kad vienas iš jo pagrindinių siekių turi būti biurokratinės naštos mažinimas ir kuo mažesnių bylinėjimosi išlaidų užtikrinimas susijusioms šalims;
8. pabrėžia, kad nesudėtinga, gerai veikianti bendra ginčų dėl patentų sprendimo sistema bus ypač naudinga MVĮ ir smulkesniems veikėjams, ypač mokslininkams ir jaunoms inovacinėms įmonėms; ragina valstybes nares svarstyti galimybę taikyti skirtingus mokesčius labai mažoms ir mažoms įmonėms, kaip nurodyta Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB
OL L 124, 2003 5 20, p. 36. , visapusiškai vadovaujantis lygybės prieš įstatymą principu;
9. pabrėžia, kad būtinas teisinis konkretumas, ir todėl yra įsitikinęs, kad jurisdikcija turėtų priklausyti vietos ar regioniniam padaliniui susitariančioje valstybėje narėje, kurioje yra atsakovo būstinė;
10. ragina dalyvaujančias valstybes nares nedelsiant ratifikuoti susitarimą.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
23.11.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
43
3
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jean-Pierre Audy, Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Christian Ehler, Vicky Ford, Adam Gierek, Norbert Glante, Robert Goebbels, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Kent Johansson, Romana Jordan Cizelj, Lena Kolarska-Bobińska, Béla Kovács, Philippe Lamberts, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Aldo Patriciello, Anni Podimata, Herbert Reul, Teresa Riera Madurell, Amalia Sartori, Francisco Sosa Wagner, Patrizia Toia, Evžen Tošenovský, Ioannis A. Tsoukalas, Vladimir Urutchev, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras, Henri Weber
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Francesco De Angelis, Satu Hassi, Jolanta Emilia Hibner, Yannick Jadot, Ivailo Kalfin, Seán Kelly, Holger Krahmer, Werner Langen, Alajos Mészáros, Mario Pirillo, Vladimír Remek
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Cristian Silviu Buşoi
15.12.2011
Konstitucinių reikalų komiteto NUOMONĖ
pateikta Teisės reikalų komitetui
dėl patentų ginčų nagrinėjimo jurisdikcijos sistemos
( 2011/2176(INI) )
Nuomonės referentė: Evelyn Regner
PASIŪLYMAI
Konstitucinių reikalų komitetas ragina atsakingą Teisės reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. sutinka, kad veiksminga bendra patentinė apsauga Europoje padėtų siekti augimo pasitelkiant inovacijas tikslo ir taip padėtų Europos įmonėms, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms, įveikti krizę ir pasaulinę konkurenciją;
2. pripažįsta, kad veiksminga bendra patentinė apsauga gali būti užtikrinta tik sukūrus specialiai pritaikytą tinkamai veikiančią patentų ginčų nagrinėjimo sistemą; mano, kad taikant tokią sistemą turi būti užtikrinama Sąjungos teisės viršenybė;
3. pažymi, kad, paskelbus 2011 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 1/09, susijusios valstybės narės, dalyvaujančios vykdant tvirtesnį bendradarbiavimą, įsipareigojo Bendrą patentų teismą, kuris būtų susitariančiųjų valstybių narių jurisdikcijos sistemų dalis, įsteigti ne kitaip, o pagal tarptautinį susitarimą;
4. taigi pabrėžia, kad paprasti tarptautiniai susitarimai iš esmės skiriasi nuo Europos Sąjungos steigimo sutarčių – pastarosiomis įsteigta nauja teisinė tvarka, turinti savo institucijas, kurios naudai valstybės vis platesnėse srityse apribojo savo suverenias teises ir kurios subjektai yra ne tik valstybės narės, bet ir jų nacionaliniai subjektai, šią teisinę tvarką palaiko Europos Sąjungos Teisingumo Teismas ir valstybių narių bendrieji teismai ir tribunolai;
5. laikosi nuomonės, kad Bendrą patentų teismą galima įsteigti sudarant tarptautinį susitarimą; vis dėlto pabrėžia, kad Bendras patentų teismas turi laikytis Sąjungos teisės; pabrėžia, kad ši pagarba Sąjungos teisės viršenybei ir tinkamam taikymui turėtų būti užtikrinta, inter alia , suteikiant galimybę pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 267 straipsnį prašyti, kad Europos Teisingumo Teismas priimtų prejudicinius sprendimus; be to, mano, jog turi būti užtikrinta, kad Bendro patentų teismo priimtas Sąjungos teisę pažeidžiantis sprendimas galėtų lemti tam tikrą vienos ar daugiau valstybių narių finansinę atsakomybę;
6. pažymi, kad susitarimo projektas galėtų įsigalioti, kai jį ratifikuotų mažiausiai devynios susitariančiosios valstybės narės; mano, kad dėl tokios padėties galėtų atsirasti vadinamasis tvirtesnis bendradarbiavimas jau esamo tvirtesnio bendradarbiavimo srityje.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
15.12.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
19
1
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Andrew Henry William Brons, Carlo Casini, Andrew Duff, Ashley Fox, Giuseppe Gargani, Matthias Groote, Roberto Gualtieri, Enrique Guerrero Salom, Zita Gurmai, Gerald Häfner, Stanimir Ilchev, Constance Le Grip, Morten Messerschmidt, Algirdas Saudargas, Søren Bo Søndergaard, Rafał Trzaskowski
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
John Stuart Agnew, Elmar Brok, Sylvie Guillaume, Evelyn Regner, Alexandra Thein, Rainer Wieland
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
20.12.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
16
4
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Raffaele Baldassarre, Luigi Berlinguer, Sebastian Valentin Bodu, Françoise Castex, Christian Engström, Marielle Gallo, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Klaus-Heiner Lehne, Antonio López-Istúriz White, Antonio Masip Hidalgo, Alajos Mészáros, Bernhard Rapkay, Evelyn Regner, Francesco Enrico Speroni, Alexandra Thein, Diana Wallis, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Tadeusz Zwiefka
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Jan Philipp Albrecht, Jean-Marie Cavada, Luis de Grandes Pascual, Vytautas Landsbergis, Kurt Lechner, Eva Lichtenberger, Arlene McCarthy
