9.2.2011 B7-0105/2011 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pateiktas siekiant užbaigti diskusijas dėl Tarybos ir Komisijos pareiškimų
pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį
dėl strategijos „Europa 2020“
Martin Schulz
,
Stephen Hughes
S&D frakcijos vardu
PE459.637v01-00 B7‑0105/2011 Europos Parlamento rezoliucija dėl strategijos „Europa 2020“
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Metinė augimo apžvalga. Visapusiško ES atsako į krizę spartinimas“,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“,
– atsižvelgdamas į pirmininkaujančios valstybės išvadas, padarytas po 2010 m. birželio 17–18 d. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo,
– atsižvelgdamas į 2000 m. kovo mėn., 2001 m. kovo mėn., 2005 m. kovo mėn., 2006 m. kovo mėn., 2007 m. kovo mėn. ir 2009 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimams pirmininkavusios valstybės narės išvadas,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 16 d. rezoliucijas dėl ekonominio valdymo ir „ES 2020“,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. spalio 20 d. rezoliuciją dėl finansų, ekonomikos ir socialinės krizės,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją dėl nuolatinio krizių valdymo mechanizmo,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 dalį,
A. kadangi daugelis valstybių narių vis dar susiduria su didėjančiu nedarbu, daugiau negu 23 mln. žmonių neturi darbo ir šis skaičius didės, nes ekonomikos augimas daugumoje valstybių narių ir kituose pagrindiniuose pasaulio regionuose yra nedidelis ir dėl to kyla itin didelių socialinių ir su žmonėmis susijusių sunkumų,
B. kadangi krizė dramatiškai atskleidė dabartinės euro zonos valdymo sistemos trūkumus ir dėl bendros koncepcijos bei priemonių nebuvimo kilo patikimumo krizė ir buvo paskatintas daug kainuojantis valstybių narių politinis neryžtingumas,
C. kadangi nuolatinio krizės mechanizmo sukūrimas siekiant apsaugoti euro zonos finansinį stabilumą ir dabartiniai Komisijos teisėkūros pasiūlymai dėl Stabilumo ir augimo pakto reformos ir dėl makroekonominių pusiausvyros sutrikimų priežiūros procedūros sukūrimo yra būtinas, bet nepakankamas žingsnis kuriant visavertę ekonomikos ir pinigų sąjungą,
D. kadangi strategija „ES 2020“ turėtų padėti Europai atsigauti po krizės ir sustiprėti kuriant darbo vietas ir užtikrinant pažangų, tvarų ir integracinį augimą, paremtą penkiais ES pagrindiniais tikslais, susijusiais su užimtumo skatinimu, sąlygų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai gerinimu, kovos su klimato kaita ir energetikos tikslų įgyvendinimu, švietimo lygių gerinimu ir socialinės įtraukties skatinimu, visų pirma mažinant skurdą,
E. kadangi Lisabonos sutartyje aiškiai nurodoma, kad Sąjunga apibrėžia ir vykdo savo išorės veiksmus norėdama skatinti besivystančių šalių ekonominį, socialinį ir aplinkos apsaugos tvarų vystymąsi, pirmiausia siekdama panaikinti skurdą, taip pat siekdama skatinti visų valstybių integraciją į pasaulio ekonomiką,
1. išreiškia didelį nusivylimą dėl pirmosios metinės augimo apžvalgos; apgailestauja, kad ši ekonominė analizė ir joje pateiktos politinės rekomendacijos neatitinka lūkesčių, kad bus sukurta išsami ir gerai subalansuota ilgalaikė ES strategija, kuria siekiama įveikti dabartinę krizę ir grįžti prie didelio ir tvaraus ekonomikos augimo bei kurti deramas darbo vietas kuo greičiau užtikrinant visapusišką ir aukštos kokybės užimtumą;
2. pabrėžia, kad nuoseklesnė strategija yra būtina politinės atsakomybės už strategiją nacionaliniu lygmeniu stiprinimo ir veikimo bei konkrečių laimėjimų sąlyga;
3. mano, kad ES ateinančiais metais reikalinga pažangesnė ir naujoviškesnė ekonomikos politikos strategija, kurią taikant bus gerinami valstybės finansai ir atkurtas užimtumas bei užtikrinamas socialinis teisingumas, tinkamas viešųjų investicijų lygmuo ir išsaugomas nacionalinių gerovės sistemų bei kokybiškų viešųjų paslaugų finansavimas;
4. išreiškia savo susirūpinimą dėl iniciatyvų ne Bendrijos sistemoje kurti naujas sustiprinto euro zonai priklausančių valstybių narių ekonomikos politikos koordinavimo priemones; mano, kad strategija „ES 2020“ ir šiuo metu svarstomi dabartiniai teisėkūros pasiūlymai dėl ekonomikos valdysenos turėtų užtikrinti geresnį koordinavimą vadovaujantis Sutartimis; įspėja, kad prieš darbo taisykles ir kolektyvines derybas nukreiptos priemonės dar labiau sumažins piliečių lojalumą ir paramą Europos projektams;
5. pabrėžia, kad ES ir nacionalinės vyriausybės turės sugrąžinti fiskalinės politikos tvarumą ir apsaugoti trumpalaikį ekonomikos augimą ir užimtumą esant mažoms investicijoms, dideliam nedarbui ir nerimą keliančiam mažam ekonomikos augimo potencialui ateityje daugelyje Europos vietų; mano, kad Komisijos siūlomas pagreitintas fiskalinio konsolidavimo būdas numatant 1 proc. BVP per metus iš struktūrinio biudžeto balanso nesudarys sąlygų šių problemų sprendimui trūkstant naujoviškų finansavimo priemonių; ragina laikytis labiau diferencijuoto ir apdairesnio požiūrio į atskirų valstybių fiskalinį konsolidavimą;
Pagrindiniai tikslai ir strategijos „ES 2020“ valdymas
6. apgailestauja dėl birželio mėn. sutartoje strategijoje „ES 2020“ nustatytų tikslų ir turimų priemonių, skirtų visų penkių pagrindinių tikslų ir pavyzdinių iniciatyvų siekimui, neatitikimo; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų dėl dabartinės finansinės programos peržiūros ir parengti esminių pasiūlymų dėl naujų nuosavų išteklių kūrimo, be kurių nebus įmanoma pasiekti strategijos „ES 2020“ tikslų;
7. išreiškia savo susirūpinimą dėl Komisijos pasiūlytų dešimt papildomų veiksmų ir dėl jų neatitikimo penkių pagrindinių tikslų, dėl kurių susitarė Europos Vadovų Taryba – užimtumo lygio, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąlygų, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo, švietimo gerinimo, socialinės aprėpties skatinimo ir kovos su skurdu, siekimui; primena savo ankstesnį raginimą sukurti nuoseklią tvarią vystymosi strategiją, kurioje derinamos ekonomikos, socialinės ir aplinkos politikos darbotvarkės; ragina Komisiją peržiūrėti savo metinę augimo apžvalgą siekiant pateikti visiškai nuoseklų metodą, paremtą penkiais pagrindiniais tikslais, kaip Europos Vadovų Taryba susitarė 2010 m. birželio mėn.;
8. laikosi nuomonės, kad metinė augimo apžvalga ir Europos semestro sistema yra itin svarbios didesnio ekonomikos politikos koordinavimo priemonės; vis dėlto pabrėžia, kad jos neturėtų pakeisti Sutartyje numatytų egzistuojančių priemonių, ypač bendrųjų ekonominės politikos gairių ir valstybių narių užimtumo politikos gairių, į kurių sritį atitinkamai yra įtrauktas Parlamentas ir su juo vyksta teisinės konsultacijos, ar sumažinti šių priemonių svarbos; išreiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad atsiranda tendencija menkinti metinių diskusijų dėl šių priemonių svarbą, ir įspėja, kad tai daro didelę neigiamą įtaką Komisijos ir Tarybos patvirtintiems tikslams, susijusiems su didesne atsakomybe ir demokratine atskaitomybe;
9. primygtinai ragina Tarybą ir Komisiją pripažinti Europos Parlamento atliekamą pagrindinį vaidmenį Europos semestro procese, ir nurodyti šį vaidmenį tarpinstituciniame susitarime siekiant nustatyti ir įforminti būsimus demokratiškus ir efektyvius veiksmus;
10. mano, kad siekiant strategijoje „ES 2020“ nurodytų tikslų negalima neatsižvelgti į su naujoviškomis finansavimo priemonėmis susijusį potencialą ir dideles naujas pajamas; todėl ragina Komisiją pasiūlyti plačiai paremtą ir ambicingą euroobligacijų sistemą, kad būtų sukurtas veiksmingas euro ir visų euro zonos šalių apsaugos skydas, būtų sukurta labai likvidi vieša obligacijų rinka ir pasiektas mažiausias palūkanų normų lygmuo, ir įvesti Europos mastu taikomą finansinių sandorių mokestį siekiant pažaboti spekuliaciją ir žalingus prekybos modelius finansų rinkose, sumažinti per didelį kainų svyravimą, sukurti paskatas finansų sektoriui vykdyti ilgalaikes investicijas, kurios būtų naudingos tikrajai ekonomikai, ir sąžiningai prisidėti prie krizės sukeltų išlaidų bei viešųjų finansų tvarumo;
11. ragina parengti ilgalaikę investicijų strategiją, paremtą didesne Europos ir nacionalinių pastangų biudžeto srityje koordinacija, visų pirma vykstant Europos semestro procesui; taip pat ragina suteikti įtakingesnį vaidmenį Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankui (ERPB) remiant investicijas į infrastruktūrą, ekologiškas technologijas, naujoves ir MVĮ, užtikrinant, kad EIB ir ERPB politika atitiktų ES veiksmus ir kad Parlamentui pagal demokratijos principą būtų teikiamos šių bankų veiksmų ataskaitos; ragina sukurti tinkamą Europos viešojo ir privataus sektorių partnerystės pagrindą;
12. mano, kad realistiškoje augimo ir užimtumo strategijoje ES lygmeniu turi būti numatyta fiskalinės disciplinos užtikrinimo ir ekonomikos augimo didinimo pusiausvyra; atsižvelgdamas į tai pabrėžia būtinybę numatyti formalią ekonomikos valdysenos paketo, dėl kurio šiuo metu deramasi, ir strategijos „ES 2020“ sąsają; taip pat mano, kad augimo ir užimtumo strategijai neturi daryti neigiamos įtakos dabartinis fiskalinės konsolidacijos trumpalaikiškumas, veikiau ši strategija turi būti visiškai pripažįstama Stabilumo ir augimo pakte (SAP), visų pirma tinkamai atsižvelgiant į viešąsias investicijas į šį tikslą; taip pat ragina Komisiją užtikrinti visišką visų socialinių partnerių dalyvavimą Europos semestre, kad būtų padidinta nacionalinė atsakomybė už visą procesą;
13. primena, kad didelis užimtumas ir socialinė įtrauktis turėtų būti pasiekta kuriant aukštos kokybės užimtumą; yra labai susirūpinęs dėl Komisijos metodo, kuris prieštarauja socialinei apsaugai, dideliam užimtumo lygiui ir tvirtam augimui; mano, kad turi būti skubiai numatytos teisėkūros iniciatyvos dėl darbuotojų teisių apsaugos siekiant visiškai pasiekti strategijos „ES 2020“ tikslus;
14. pabrėžia, kad daugumoje valstybių narių per pastaruosius dešimt metų ekonominės plėtros metu darbo užmokestis didėjo lėčiau negu našumas; taigi ragina užtikrinti tinkamą ir padorų darbo užmokestį ir stiprinti socialinės apsaugos sistemas, nes tai ekonomikos atgaivinimo ir ilgalaikio tvirto ir tvaraus augimo kūrimo būdas; mano, kad beatodairiškos su darbo mokesčiais susijusios paskatos nėra tvarios, taigi jos turi būti nukreiptos į pažeidžiamas grupes, mažą pelną gaunančias įmones ir ilgalaikio kokybiško užimtumo kūrimą;
15. pripažįsta, kad bendrosios rinkos stiprinimas yra itin svarbus vykdant strategiją „ES 2020“ ir siekiant įveikti finansų ir ekonomikos krizę, kuriant sąlygas tvariam augimui, užimtumui, socialinei įtraukčiai ir didesniam konkurencingumui; primena Bendrosios rinkos akto ambicingą tikslą laikytis visa apimančio požiūrio siekiant užtikrinti geresnius ekonomikos laimėjimus ir stiprinti socialinį aspektą bei atkurti pasitikėjimą bendrosios rinkos pagrindu laikant piliečius; apgailestauja, kad metinėje augimo apžvalgoje kalbant apie bendrąją rinką netaikomas panašus metodas;
16. ragina Komisiją vadovauti procesui, kuriam vykstant priėmus antrą veiksmų planą finansinių paslaugų srityje Europos finansinių paslaugų reguliavimo ir priežiūros sistema taps visuotiniu atskaitos tašku priemonėms, kuriose numatyta tinkama skaidrumo ir rinkos veiksmingumo pusiausvyra, kurios nukreiptos prieš naują finansinį žlugimą ir spekuliacinius burbulus ir kuriomis užtikrinama, kad finansų sektorius atliktų savo kapitalo kaupimo ir ekonomikos vystymosi skatinimo funkciją; mano, kad iki šiol dar nevisiškai pasimokyta iš krizės atsižvelgiant į besąlygišką valstybės paramą finansiškai silpniems privatiems subjektams ir ragina Komisiją parengti gilią valstybės paramos, suteiktos kilus finansų krizei, poveikio analizę;
Pavyzdinės pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo iniciatyvos
17. atkreipia dėmesį į Komisijos patvirtintas pavyzdines iniciatyvas siekiant strategijos „ES 2020“ pagrindinių tikslų; apgailestauja dėl nuoseklumo trūkumo ir dalinio visų šių iniciatyvų ir egzistuojančių priemonių ir pasiūlymų sutapimo; pabrėžia, kad šis iniciatyvų paketas gali būti įgyvendintas pateikiant konkrečius ir nuoseklius teisėkūros pasiūlymus;
18. pabrėžia, kad stiprios socialinės apsaugos sistemos, investicijos į aktyvią darbo rinkos politiką ir švietimą bei mokymo galimybes visiems yra itin svarbios siekiant sumažinti nedarbą ir užkirsti kelią ilgalaikei atskirčiai; palankiai vertina „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkę“, bet įspėja, kad lankstumo ir užimtumo garantijos netaikomos valstybėse narėse, kuriose dėl biudžeto suvaržymų ir makroekonominių pusiausvyros sutrikimų nedaug galimybių stiprinti socialinės apsaugos sistemas, ir mano, kad darbo rinkos segmentacijos mažinimo reikia siekti užtikrinant tinkamą darbuotojų, sudariusių visų rūšių darbo sutartis, ypač pažeidžiamų grupių, saugumą; pabrėžia, kad visos darbo rinkos reformos turi būti daromos pasiekus aukštą socialinio sutarimo lygmenį ir sudarant susitarimus su socialiniais partneriais nacionaliniu ir ES lygmenimis; yra labai susirūpinęs dėl galimo pagal Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis 4 būdą pasirašytų prekybos susitarimų poveikio Europos darbo rinkoms, taigi ragina Komisiją prieš sudarant visus prekybos susitarimus parengti poveikio vertinimą įtraukiant socialinius partnerius ES ir nacionaliniu lygmenimis;
19. palankiai vertina pasiūlymus dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano, tačiau ragina imtis konkretesnių veiksmų užtikrinant socialinę įtrauktį, ypač stiprinant socialinėje srityje taikomą atvirąjį koordinavimo metodą, kaip integruotą nacionalinių ir vietos veikėjų, ypač žmonių, kurie patiria skurdą ir socialinę atskirtį, dalyvavimo strategiją; primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą taikyti teise paremtą koncepciją, pagal kurią įgyvendinama Pagrindinių teisių chartija ir horizontalioji socialinė išlyga (SESV 9 straipsnis), siekiant užtikrinti, kad visomis politikos kryptimis būtų prisidedama prie skurdo mažinimo tikslo, o ne jam kenkiama;
20. remia koncepciją, pagal kurią kaip viena iš septynių pavyzdinių iniciatyvų vykdant strategiją „Europa 2020“ pabrėžiama tikslinga ir nuosekli nauja pramonės politika; palankiai vertina aiškų įsipareigojimą sustiprinti Europos Sąjungos pramoninį pagrindą; pabrėžia būtinybę kurti sektoriais pagrįstą pramonės politiką, kad svarbiausioms ES ekonomikos šakoms būtų suteikta ilgalaikė paskata, visų pirma integruojant įvairias priemones naujovių, mokslinių tyrimų finansavimo, parodomųjų projektų, konkurencijos teisės, bendrosios rinkos taisyklių, prekybos politikos ir su aplinkos apsauga susijusių įsipareigojimų srityse; ragina Komisiją pateikti konkrečių teisėkūros pasiūlymų, kad būtų pasiektas pramonės įmonių perėjimas prie mažai anglies junginių į aplinką išmetančios ir tvarios ekonomikos;
21 pabrėžia, kad tvarus Europos pramonės vystymasis gali būti pasiektas tik palaikant intensyvų dialogą su darbuotojais; pramonės politikai, kuri būtų tinkama ateityje, reikalingos naujovės, pažangus restruktūrizavimas, proceso gerinimas ir kvalifikacijos standartų rengimas, visa tai galima pasiekti dalyvaujant darbuotojams;
22. teigiamai vertina pasiūlymus dėl skaitmeninės darbotvarkės, tačiau pakartoja savo ankstesnį raginimą pateikti išsamų veiksmų planą su tvarkaraščiu ir tikslais, kad būtų greitai pasiekta apčiuopiamų rezultatų, susijusių su tinklų neutralumu ir bendra interneto turinio ir paslaugų rinka, kurie būtų naudingi atvirai ir klestinčiai skaitmeninei visuomenei, bei išspręsta skaitmeninės atskirties problema;
23. mano, kad naujovės būtinos sparčiai augančiuose ir naujai atsirandančiuose sektoriuose, kurie gali būti itin svarbūs konkurencingai rinkai, ir kad naujovės taip pat tradiciniuose pramonės sektoriuose yra pagrindinė varomoji jėga siekiant stiprios ir konkurencingos Europos;
24. palankiai vertina pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, nes tai pagrindinė strategijos „ES 2020“ tikslų įgyvendinimo varomoji jėga; mano, kad ambicingi inovacijų Sąjungos tikslai turėti būti paremti didinant mokslinių tyrimų finansavimą; pabrėžia, kad vykdant didžiausius mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektus, investuojant į pagrindinę energetikos infrastruktūrą, įgyvendinant naujus ES įgaliojimus kosminės erdvės politikoje ir finansuojant ES naujovių politiką reikia užtikrinti tvirtą, patikimą ir ilgalaikę ES finansinę paramą; vis dėlto išreiškia savo susirūpinimą dėl neaiškios inovacijų partnerysčių ir Europos inovacijos ir technologijos instituto sąsajos;
25. palankiai vertina pavyzdinę iniciatyvą „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir jos tyrimus, ko reikia siekiant užtikrinti, kad ilgalaikės strategijos energetikos, klimato kaitos, mokslinių tyrimų ir naujovių, pramonės, transporto, žemės ūkio, žuvininkystės ir aplinkos politikos srityse atneštų su išteklių naudojimo efektyvumu susijusių rezultatų; primygtinai ragina Komisiją greitai parengti ambicingą pasiūlymą dėl išteklių veiksmingumo, kuriuo siekiama privalomų tikslų ir konkrečių projektų įgyvendinimo;
26. pabrėžia, kad svarbu kovą su klimato kaita susieti su įsipareigojimu mažinti mūsų ekologinį pėdsaką apskritai, siekiant išsaugoti gamtos išteklius, nes novatoriškos ekologinės technologijos ir kitos mažai anglies dioksido išskiriančios energijos gamybos alternatyvos priklauso nuo ribotų išteklių;
27. pabrėžia priemonių, skirtų išteklių veiksmingumo ir tvarios gamybos bei tvaraus vartojimo skatinimui ir vystymui, svarbą įgyvendinant strategiją „ES 2020“ ir atsižvelgiant į biologinės įvairovės išsaugojimą; pabrėžia būtinybę įtraukti veiksmingas panaudotų išteklių ir išteklių naudojimo našumo apskaičiavimo priemones;
28. primena svarbų tikrai bendros, veiksmingos ir tvarios Europos energetikos politikos vaidmenį strategijoje „ES 2020“; pabrėžia, kad ES energija turi būti naudojama daug veiksmingiau ir turi būti mažinamas bendras energijos sunaudojimas; taigi ragina Komisiją nustatyti privalomą tikslą iki 2020 m. sutaupyti 20 proc. energijos; ragina Komisiją rengti teisės aktus, skirtus dar didesniam ES išmetamų teršalų kiekio mažinimui;
29. ragina Komisiją sukurti tikrai pažangią energetikos politiką ES iki 2050 m., kurią vykdant būtų sprendžiami įvairūs klausimai, pvz., tiekimo saugumo, energijos taupymo, tvarumo, vartotojų teisių ir skurdo mažinimo problemos; pabrėžia, kad tikslas, jog 95 proc. energijos iki 2050 m. sudarytų energija iš atsinaujinančių energijos šaltinių, turėtų būti pagrindinis ES energetikos politikos prioritetas, todėl įgyvendinant strategiją „ES 2020“ turi būti užtikrintos dvigubai didesnės metinės kapitalo investicijos; ragina taikant pažangius sprendimus visiškai rekonstruoti ir modernizuoti Europos energetikos tinklus siekiant didinti atsinaujinančių šaltinių energijos dalį, mažinti energijos praradimą ir didinti vartotojų kontrolę; pabrėžia, kad norint tai pasiekti turi būti didinama Europos, nacionalinė ir regioninė finansinė parama ir ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip išspręsti finansavimo tinklo infrastruktūrai trūkumo klausimą;
30. ragina Komisiją pagreitinti Energijos mokesčių direktyvos peržiūrą siekiant CO2 išmetimą ir energijos kiekį padaryti vienu iš pagrindinių energijos produktų apmokestinimo kriterijų, kad būtų teikiamos esminės paskatos pereiti prie anglies dioksido neišskiriančių ir tvarių atsinaujinančių energijos šaltinių ir palaipsniui mokesčių našta būtų perkelta iš darbo sektoriaus į veiklos, kurią vykdant teršiama aplinka, išmetamas didelis šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis arba sunaudojama daug išteklių, sritį,
31. primena, kad ES turi dideliu mastu investuoti į transporto infrastruktūrą, pvz., į transeuropinį transporto tinklą TEN-T, skatinti ekonomikos augimą, tobulinti socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kurti tvarią bei tarpusavyje susijusią transporto sistemą; pabrėžia būtinybę peržiūrint TEN–T gaires krovinių ir keleivių srautus nukreipti į tvaresnes transporto priemones;
32. primena savo ankstesnį raginimą transporto sektoriui parengti mokslinių tyrimų ir technologijų darbotvarkę, kurioje pirmenybė būtų teikiama transporto išmetamo CO2 kiekio mažinimui, tiekimo grandinės skaidrumo bei transporto saugos ir saugumo didinimui ir eismo valdymo gerinimui;
33. primena pagrindinių tikslų dėl švietimo ir mokymų siekiant padidinti užimtumą, remti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir suteikti galimybes visų pirma jaunimui rasti darbą svarbą; siekiant šių tikslų didžiausią dėmesį reikėtų skirti veiksmams, kaip suteikti tinkamą finansinę paramą jaunimui ir sudaryti sąlygas perėjimui nuo mokslų ir mokymų prie darbo; apgailestauja, kad trūksta pasiūlymų šioje srityje;
34. džiaugiasi pavyzdine iniciatyva „Judus jaunimas“; pabrėžia būtinybę suteikti finansinę paramą visiems jauniems žmonėms, kad būtų skatinama socialinė įtrauktis;
35. tvirtina, kad lyčių lygybė yra pagrindinis tikslas norint įgyvendinti strategiją „ES 2020“; taigi ragina užtikrinti visišką moterų dalyvavimą darbo rinkoje iš pradžių pasiekus 75 proc. moterų užimtumą iki 2020 m. ir visiškai įtraukti darbuotojas į profesinį mokymą, ypač aplinką tausojančių darbo vietų srityje, kuriant naują tvarią ekonomiką; taip pat ragina parengti teisėkūros darbotvarkę siekiant egzistuojantį moterų ir vyrų atlyginimo skirtumą kasmet sumažinti 1 proc., kad iki 2020 m. šis skirtumas būtų sumažintas 10 proc.; primygtinai ragina, kad strategija „ES 2020“ taip pat apimtų moterų skurdo mažinimo ES tikslą, nes 17 proc. moterų priskiriamos skurstantiesiems, dažniausiai tai vienišos motinos, imigrantės ir vyresnio amžiaus moterys;
36. primena, kad strategija „Europa 2020“ ir sanglaudos politika yra iš esmės susijusios ir kad dėl būtinybės tinkamai finansuoti pavyzdines iniciatyvas neturėtų būtų sumažinta sanglaudai skiriamų lėšų; ypač mano, kad siekiant ilgalaikės Europos ekonominės ir socialinės gerovės labai svarbu užtikrinti didesnę sanglaudą;
37. atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą tobulinti Europos prekybos darbotvarkę, ypač dėmesį sutelkti į vykstančių daugiašalių ir dvišalių prekybos derybų užbaigimą; primena, kad daugiašališkumas turi išlikti ES prioritetu; yra tvirtai įsitikinęs, kad, norint sukurti teisingesnę ir sąžiningesnę ekonomikos sistemą, reikia veiksmingos atnaujintos daugiašalės prekybos sistemos, kuri taptų naujos visuotinės valdymo sistemos, skirtos užtikrinti vystymąsi pasauliniu mastu, dalimi; ragina, kad visose prekybos derybose būtų atsižvelgiama į specialių ir diferencinių sąlygų besivystančioms šalims taikymo principą;
38. pabrėžia poreikį pertvarkyti ES prekybos politiką, kad ji būtų tikra darbo vietų kūrimo, skurdo naikinimo ir tvarios plėtros pasauliniu mastu varomoji jėga; tvirtai tiki, kad būtina garantuoti ES politikos vidaus ir išorės aspektų nuoseklumą ir kad formuojant naują prekybos politiką būtina atsižvelgti į griežtą darbo vietas kuriančią pramonės politiką siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, taigi ir naujų bei geresnių darbo vietų kūrimą;
39. ragina Komisiją numatyti atvirą dialogą su Europos Parlamentu ir pilietine visuomene, ypač dėl socialinių ir aplinkos standartų ir PPO reformos; be to, prašo, kad į visus ES dvišalius arba regioninius prekybos susitarimus, dėl kurių deramasi, būtų įtrauktos teisiškai privalomos nuostatos dėl socialinių ir aplinkos apsaugos klausimų, ypač dėl pagrindinių darbo standartų bei kitų padoraus darbo aspektų, kaip nurodo Tarptautinė darbo organizacija (TDO), įgyvendinimo; ragina į ES pasirašytus tarptautinės prekybos susitarimus įtraukti taip pat privalomą sąlygą dėl įmonių socialinės atsakomybės;
40. mano, kad vykdant būsimą ES investicijų politiką turi būti skatinamos investicijos, kurios yra tvarios, kurias vykdant gerbiama vyriausybių teisė reglamentuoti siekiant naudos visuomenei ir kuriomis skatinamos geros kokybės darbo sąlygos įmonėse, į kurias nukreiptos investicijos;
41. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai ir Europos Vadovų Tarybai.
