Sesijos apžvalga: 2006 m. balandžio 26-27 d. EP plenarinė sesija Briuselyje
2006-04-21 - 11:17
Šios plenarinės sesijos akcentai – biudžeto kontrolė, transportas, švietimas, ES plėtra ir vidaus rinka.
Trečiadienio plenarinio posėdžio pradžioje deputatai išklausys Europos Komisijos pareiškimą, skirtą Černobylio tragedijos dvidešimtmečiui. Jie taip pat aptars Bulgarijos ir Rumunijos galimybes kitąmet įstoti į ES (rezoliucijos šiuo klausimu nenumatoma). Vėlesnė trečiadienio posėdžio dalis skirta ES institucijų bei agentūrų 2004 m. biudžeto įvykdymo ataskaitoms. Po šių debatų deputatai aptars daugiakalbystės skatinimą bei valstybės pagalbą naujų technologijų diegimui.
Ketvirtadienio rytą Parlamentas aptars transporto klausimus – elektroninio nelaimės skambučio projektą bei europinių transporto tinklų finansavimą. 11 val. bus balsuojama dėl minėtų bei kitų dokumentų. 20060418BRI07407
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Transportas
Automobiliuose diegiama elektroninio nelaimės skambučio sistema
2006-04-21 - 11:17
Siekdama didinti automobilių transporto saugumą, Europos Komisija pasiūlė „elektroninio saugumo iniciatyvą“. Viena svarbiausių jo dalių – ES mastu diegiama elektroninio nelaimės skambučio sistema. Avarijos atveju automobilyje įdiegtas įrenginys praneš artimiausiam pagalbos telefono centrui apie įvykusią nelaimę bei automobilio buvimo vietą. Didelio smūgio atveju įrenginys suveiks automatiškai, o kitu atveju signalą galės perduoti vairuotojas. Sistema veiks bendru ES pagalbos telefono numerio – 112 – pagrindu (jis bus papildytas E112 numeriu). Elektroninio nelaimės skambučio sistema perpus sutrumpins policijos bei gelbėjimo tarnybų atvykimo laiką, leis išgelbėti daugiau gyvybių bei greičiau išblaškyti transporto kamščius.
2004 m. 25 ES valstybių keliuose žuvo 43 tūkstančiai žmonių. Įdiegus automobilyje europinio pagalbos skambučio paslaugą būtų galima kasmet išgelbėti iki 2500 gyvybių ir 15 proc. sumažinti sunkių sužalojimų. Be to, ES mastu sutaupytume daugiau kaip 20 milijardų eurų, jei skaičiuotume gydymo bei kitus socialinius kaštus.
Sistemą planuojama įdiegti iki 2009-ųjų. Tačiau deputatai siūlo galutinio sistemos įdiegimo laiką suderinti su pasirengimu naudoti Galileo palydovinę padėties nustatymo sistema, kuri pradės veikti 2010-aisiais. Graikija, Italija, Lietuva, Slovėnija, Suomija, Švedija ir Kipras jau pasirašė šios sistemos įdiegimo supratimo memorandumą. EP nariai ragina likusias ES valstybes jį pasirašyti.
Deputatai kviečia ES valstybes kuo skubiau baigti diegti E112 telefono numerį ir imtis priemonių tinkamai parengti jų bendruosius pagalbos centrus – pasirūpinti kalbų mokymu, skambinančiojo buvimo vietos nustatymo priemonėmis ir skambučio administravimu. Parlamentarai taip pat ragina apsvarstyti būdus sumažinti elektroninio nelaimės skambučio sistemos kainą, ypač kaimo bei nutolusių vietovių gyventojams. Gary TITLEY PSE UK A6-0072/2006 Dėl kelių eismo saugumo: elektroninio nelaimės skambučio sistema Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2006-04-27 Europos kelių eismo saugumo chartija: 2005 m. rugsėjo 25 d. EP rezoliucija dėl Europos kelių eismo saugumo veiksmų programos: Straipsnis apie šią programą:
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/transport/roadsafety/index_lt.htm
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0072 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2005-0366 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20050819STO01003 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Biudžeto kontrolė
Parlamentas balsuos dėl 2004 m. ES institucijų biudžeto įvykdymo
2006-04-21 - 11:17
Ketvirtadienį deputatai balsuos dėl 2004 m. ES institucijų bei agentūrų biudžeto įvykdymo ataskaitų. EP Biudžeto kontrolės komitetas siūlo jas patvirtinti, tačiau ragina sustiprinti ES šalių atsakomybę už Sąjungos lėšų naudojimą. Pagal ES sutartį Europos Komisija atsako už Sąjungos lėšų panaudojimą, nors keturis penktadalius šių lėšų ji valdo kartu su ES valstybėmis. Jau vienuoliktus metus iš eilės Europos Audito Rūmai randa neatitikimų naudojant ES lėšas. Siekdamas ištaisyti trūkumus, EP Biudžeto kontrolės komitetas siūlo įteisinti Sąjungos valstybių prievolę teikti kasmetines ES lėšų panaudojimo deklaracijas. Parlamentas jau anksčiau pareiškė, jog tokią deklaraciją turėtų pasirašyti kiekvienos šalies finansų ministras. Deputatai apgailestauja, kad ES Taryba atsisakė svarstyti tokį siūlymą. Todėl šįkart jie prašo laikinai įteisinti atskiras šalių deklaracijas kiekvienoje ūkio srityje, kurias pasirašytų pačių valstybių paskirti organai. Taip pat raginama sustiprinti valstybių audito institucijų vaidmenį.
Parlamentarai prašo patobulinti Europos Komisijos finansinės atskaitomybės tvarką. Šiuo metu Komisijos direktoratų vadovai teikia ataskaitas už šių direktoratų finansinę veiklą. EP nariai siūlo, kad šias ataskaitas pasirašytų Komisijos generalinis sekretorius, biudžeto generalinis direktorius bei auditorius. Tai sustiprintų šių pareigūnų atsakomybę už lėšų panaudojimą.
Deputatai sveikina Komisijos iniciatyvą mažinti teisės aktų skaičių ir juos supaprastinti, taip pat palengvinti prieigą prie dokumentų. Parlamentarai ragina viešai skelbti informaciją apie Komisijos administruojamus projektus ir ES fondų gavėjus.
EP nariai sveikina pažangą įdiegus naują Europos Parlamento lėšų panaudojimo vidaus kontrolės sistemą ir siūlo ją toliau tobulinti. Deputatai siūlo priimti EP narių padėjėjų statutą. Jie apgailestauja, kad iki 2006 m. vasario 20 d. 87 proc. EP narių nepateikė ataskaitų apie išlaidas jų padėjėjams, nors tai buvo privaloma padaryti iki 2005 m. lapkričio 1 d. Taip pat atkreipiamas dėmesys, kad dažnos kelionės tarp Parlamento būstinių (Briuselyje, Strasbūre ir Liuksemburge) gerokai padidina išlaidas. Be to, siūloma netrukus įteisinti elektroninį parašą EP dokumentuose bei nustatyti būdus iš anksto įvertinti Parlamento siūlomų sprendimų įtaką.
Deputatai prašo įpareigoti Europos Teisingumo Teismo teisėjus deklaruoti savo finansinius interesus. Jie taip pat atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų pastabas dėl Europos rekonstrukcijos agentūros lėšų panaudojimo trūkumų. Parlamentarai ragina ES agentūras veiksmingai naudoti joms skirtus išteklius, vengti darbų dubliavimo ir skaidriai vykdyti savo veiklą. Jan MULDER ALDE NL Markus FERBER PPE-DE DE Nils LUNDGREN IND/DEM SE A6-0108/2006 Dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo: Komisija A6-0119/2006 Dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo: Europos Parlamentas A6-0111/2006 Dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo: Taryba A6-0114/2006 Dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo: Ekonominių ir socialinių reikalų komitetas A6-0115/2006 Dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo: Regionų komitetas A6-0112/2006 Dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo: Teisingumo teismas A6-0113/2006 Dėl 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo: Audito Rūmai Biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra
Svarstymas: 2006-04-26. Balsavimas: 2006-04-27
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0108 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0119 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0111 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0114 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0115 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0112 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0113 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Švietimas
Europos kalbų mokėjimo rodiklis paskatins daugiakalbystę
2006-04-21 - 11:17
Esant tokiai didelei kalbinei ir kultūrinei Europos įvairovei, mokėti kelias užsienio kalbas reiškia turėti bendravimo pagrindą, skatinantį atvirumą kitoms tautoms, jų kultūrai ir įsitikinimams. Be to, užsienio kalbos atveria galimybes pasinaudoti laisve dirbti ir studijuoti bet kurioje ES valstybėje. Ketvirtadienį deputatai balsuos dėl ataskaitos apie ES kalbų mokėjimo rodiklį. 2005 m. Eurobarometro apklausos duomenimis, apie pusę ES piliečių gali susikalbėti ne savo gimtąja kalba. Tačiau apklausa taip pat atskleidė didelius kalbinių įgūdžių skirtumus tarp ES valstybių. Nors Europos Vadovų Taryboje šalys įsipareigojo siekti, kad mokyklose nuo labai jauno amžiaus būtų mokoma dviejų užsienio kalbų, šiuo metu tai daroma tik nedaugelyje mokyklų. Be to, ES yra labai didelė kalbos mokėjimo pažymėjimų įvairovė, dėl kurios sunku palyginti asmenų kvalifikaciją. Todėl Europos Komisija pasiūlė įdiegti „Europos kalbų mokėjimo rodiklį“, bendrą visoms Sąjungos valstybėms.
Lėšos jo diegimui bus skirtos iš dabartinių Socrates ir Leonardo da Vinci programų bei naujos visą gyvenimą trunkančio mokymosi programos biudžeto. Toks rodiklis užtikrins tikslų, patikimą ir išsamų užsienio kalbų mokėjimo įvertinimą, pagrįstą objektyviu rašymo, skaitymo, klausymo ir kalbėjimo testu. Šiuo rodikliu vertinami gebėjimai bus skirstomi į šešis lygius, nustatomus pagal bendruosius Europos kalbinės kompetencijos standartus, kurie jau pripažinti ir naudojami daugelyje ES valstybių. Komisija siūlo pradiniame etape tikrinti tik penkių ES labiausiai paplitusių kalbų (anglų, prancūzų, vokiečių, ispanų ir italų) mokėjimą, o vėliau šį sąrašą papildyti kitomis kalbomis.
EP Kultūros ir švietimo komitetas pritaria Komisijos siūlymui. Deputatai taip pat pritaria siūlymui įsteigti ES valstybių atstovų komisiją, kuri patartų Europos Komisijai politiniais ir techniniais klausimais bei stebėtų Europos kalbų mokėjimo rodiklio taikymą valstybėse.
Parlamentarai ragina ES valstybes skatinti daugiakalbystę ir remti politiką, kuria siekiama didinti mokomų užsienio kalbų skaičių. Pasak EP pranešėjo šiuo klausimu graiko Manolio MAVROMMAČIO (Europos liaudies partija), „geras bent dviejų kalbų mokėjimas turi tapti vidutinio Europos piliečio, gyvenančio, dirbančio ir keliaujančio visoje ES, bendrųjų gebėjimų dalimi“. Manolis MAVROMMATIS PPE-DE GR A6-0074/2006 Dėl daugiakalbystės ir kalbų mokymosi skatinimo ES Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2006-04-26. Balsavimas: 2006-04-27 Europos Komisijos parengta ES daugiakalbystės pagrindų strategija:
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/education/policies/lang/doc/com596_lt.pdf
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0074 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
ES plėtra
Ar Rumunija ir Bulgarija pasiruošusios įstoti į ES?
2006-04-21 - 11:17
Trečiadienį deputatai žodžiu paklaus Europos Komisijos apie Bulgarijos ir Rumunijos galimybes įstoti į ES 2007 m. sausio 1 d. Rezoliucijos šiuo klausimu nenumatoma. Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į ES sutartyje numatyta, kad esant rimtai tikimybei, jog iki šios datos kuri nors valstybė nebus įvykdžiusi narystės reikalavimų, ES Taryba gali atidėti jos stojimo datą vieneriems metams. Paprastai Europos Komisija teikia pasiūlymą Tarybai apsvarstyti šią galimybę. Komisija bei Tarybai pirmininkaujanti Austrija pažadėjo atsižvelgti į Parlamento nuomonę šiuo klausimu.
EP Užsienio reikalų komitetas klausia Komisijos, ar ji gali patvirtinti, kad šios šalys iki 2006 m. gruodžio 31 d. bus pasiruošusios stoti į ES. Deputatai taip pat klausia, kokių ypatingų priemonių numatoma imtis problemiškiausiose srityse – reformuojant teismų sistemą bei kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Parlamentarai siūlo trejus metus po šių šalių įstojimo taikyti joms „griežtos stebėsenos sistemą“, o prireikus – ir apsaugos straipsnius. Elmar BROK PPE-DE DE Pierre MOSCOVICI PSE FR Geoffrey VAN ORDEN PPE-DE UK Dėl Bulgarijos ir Rumunijos stojimo į ES
Klausimas žodžiu Komisijai
Svarstymas (be rezoliucijos): 2006-04-26
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Černobylio tragedijos dvidešimtmetis
2006-04-21 - 11:17
Trečiadienio plenarinio posėdžio pradžioje deputatai išklausys Komisijos pareiškimą dvidešimtųjų Černobylio atminės elektrinės avarijos metinių proga. Šiuo klausimu numatyti trumpi debatai. 1986 m. balandžio 26 d. įvyko sprogimas viename iš Černobylio (Ukraina) atominės elektrinės reaktorių. Kadangi jame nebuvo apsauginio kupolo, radiacija prasiveržė į aplinką. Nuo jos nukentėjo nemaža dalis Baltarusijos, Ukrainos ir Rusijos teritorijos. Sovietų valdžia keletą dienų slėpė informaciją apie avariją ir jos mastus, kol padidėjusi radiacija buvo užfiksuota Švedijoje, Vokietijoje bei kitose Europos šalyse.
Dėl avarijos evakuota apie 300 tūkstančių žmonių. Avarija tiesiogiai sukėlė 56 žmonių mirtį, tačiau manoma, jog nuo ilgainiui atsiradusių vėžinių susirgimų mirė dešimtys tūkstančių žmonių. Svarstymas (be rezoliucijos): 2006-04-26 Daugiau apie Černobylio tragediją: Dar vienas Černobylio tragedijai skirtas tinklalapis: Pasaulinės branduolinės energetikos asociacijos tinklalapis, skirtas Černobyliui: Informacijos apie nelaimę plitimas – „Der Spiegel“:
LT
1
LINK
http://en.wikipedia.org/wiki/Chernobyl_accident
LT
2
LINK
http://library.thinkquest.org/3426/
LT
3
LINK
http://www.world-nuclear.org/info/chernobyl/inf07.htm
LT
4
LINK
http://service.spiegel.de/cache/international/spiegel/0.1518.411056.00.html
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Transeuropiniai tinklai
Ar bus skirta pakankamai lėšų europiniams transporto projektams?
2006-04-21 - 11:17
Ketvirtadienio rytą EP Transporto ir turizmo komitetas žodžiu paklaus Europos Komisijos apie transeuropinių transporto tinklų finansavimą. Rezoliucijos šiuo klausimu nenumatoma. 2007-2013 m. finansinėje perspektyvoje Taryba pasiūlė skirti šiems tinklams tik 6 milijardus eurų – mažiau negu trečdalį Parlamento siūlytų lėšų. Deputatų nuomone, to nepakanka net svarbiausiems projektams – jiems reikia bent 8,175 milijardų eurų. Be to, artimiausiu metu kitiems svarbiems projektams reikės 4 milijardų eurų.
Parlamentarai klausia, kokių priemonių ketina imtis Komisija siekdama užtikrinti, kad ateinančiais septyneriais metais transeuropiniams transporto tinklams būtų skirta pakankamai lėšų, o naujos Tarybos pasiūlytos finansavimo priemonės būtų prieinamos jau šių metų pabaigoje. Deputatai taip pat siūlo bent milijardą eurų skirti ES paskolų garantijų priemonei. Paolo COSTA ALDE IT O-0031/2006 Dėl transeuropinių transporto tinklų finansavimo Klausimas žodžiu Komisijai
Svarstymas (be rezoliucijos): 2006-04-27
-//EP//TEXT OQ O-2006-0031 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Ekonomikos ir pinigų reikalai
Valstybės turėtų remti technologinę pažangą
2006-04-21 - 11:17
Europos Sąjungoje sukuriama mažiau technologinių naujovių negu JAV bei kai kuriuose kituose pasaulio regionuose. ES atsilieka nuo jos prekybos partnerių ir pagal investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą, ir pagal produktyvumo augimą. Todėl iš ES išvyksta kvalifikuoti darbuotojai, o investicijos nukreipiamos į kitas pasaulio dalis. EP nariai ragina pakeisti tokią padėtį. EP Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto parengtoje ataskaitoje teigiama, jog ES šalys skiria per mažai lėšų naujovių diegimo politikai technologijų, tyrimų ir plėtros srityse. Be to, tiesioginės viešojo sektoriaus paramos svarba ES valstybėse skiriasi. Taip pat nepakanka kvalifikuotų darbuotojų, o ES patentų apsaugos taisyklės yra netobulos.
Nors konkuruojančios šalys teikia gerokai didesnę valstybės pagalbą negu yra leidžiama ES, deputatų nuomone, „valstybės pagalba turėtų ir toliau būti išimtinė priemonė neatitikimams taisyti, kai nebegalima taikyti jokių įprastų politikos priemonių“. Tačiau dalinė ES struktūrinių fondų parama neturi būti laikoma neteisėta valstybės pagalba, mano parlamentarai.
Deputatų teigimu, valstybės pagalba naujovių diegimo srityje turi būti laikina, skaidri, racionali ir proporcinga. Pirmiausia ją reikėtų teikti ne tiesioginėmis išmokomis, o kitokiomis formomis. Kad neiškreiptų konkurencijos, valstybės pagalba turi būti dalinė, suderinta su privačiomis investicijomis. Ji turi būti griežtai ir veiksmingai kontroliuojama, o jos poveikis reguliariai įvertinamas.
Deputatai kviečia investuoti į švietimą bei mokymą, sukurti tinkamą infrastruktūrą, nustatyti naujovėms palankų patentų režimą, užtikrinti sąžiningą konkurenciją, palengvinti naudojimąsi rizikos kapitalu bei skatinti verslumą. Ataskaitoje taip pat raginama pašalinti darbuotojų ir mokslininkų judėjimo laisvės apribojimus ES bei sukurti bendrą teisėtos imigracijos politiką, kuri leistų pritraukti geriausius ir gabiausius.
Siūloma teikti daugiau paramos mažesniosioms įmonėms, taip pat skatinti valstybinio bei privataus sektoriaus partnerystę tyrimų srityje. Parlamentarai ragina remti mokslo eksperimentus ir naujoves diegiantį verslą atsižvelgiant ne vien į galimas išlaidas ar rinkos poreikius. Tuo pat metu kviečiama nustatyti aiškesnes valstybės pagalbos teikimo mokslo įstaigoms taisykles. Sophia IN 'T VELD ALDE NL A6-0073/2006 Dėl valstybės pagalbos naujovių diegimo srityje Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2006-04-26. Balsavimas: 2006-04-27 Europos Komisijos parengta ES konkurencijos politikos apžvalga: ES teisės aktai konkurencijos politikos srityje: Apie valstybės pagalbą ES šalyse: Apie valstybės pagalbą naujosiose ES narėse:
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/competition/index_en.html
LT
3
LINK
http://eur-lex.europa.euen/repert/index_08.htm
LT
4
LINK
http://www.euractiv.com/Article?tcmuri=tcm:29-150827-16&type=News
LT
5
LINK
http://www.euractiv.com/Article?tcmuri=tcm:29-129629-16&type=LinksDossier
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0073 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Kultūra
Diegiant skaitmeninį transliavimą svarbus valstybių vaidmuo
2006-04-21 - 11:17
„Naujosios garso ir vaizdo technologijos visų pirma turėtų leisti transliuoti įvairiapusę informaciją ir aukštos kokybės programas, prieinamas vis didesniam ES piliečių skaičiui“. Taip teigiama ataskaitoje apie skaitmeninio transliavimo teikiamas galimybes, dėl kurios ketvirtadienį balsuos Europos Parlamentas. Deputatai ragina nepalikti perėjimo prie skaitmeninio transliavimo vien konkurencijos dėsnių raidai. Jie ragina valstybes geriau informuoti vartotojus apie skaitmeninio transliavimo galimybes ir užtikrinti, kad jo diegimas nepadidintų vartotojų išlaidų. Siūloma apsvarstyti galimybę teikti subsidijas rinkos kliūtims įveikti bei socialiniams ir regioniniams skirtumams mažinti. Ypač svarbu atsižvelgti į neįgaliųjų vartotojų poreikius, mano parlamentarai.
Valdžios institucijos taip pat raginamos „skatinti kokybiško turinio pasiūlą televizijoje ir užtikrinti viešosios informacijos transliavimą“. Tačiau parlamentarai pažymi, jog „valstybės įsikišimas neturi pažeisti konkurencijos dėsnių, taip pat diskriminuoti ar privilegijuoti tam tikrų rinkos dalyvių“. Savo ruožtu Europos Komisija raginama parengti komunikatą apie švietimo galimybes žiniasklaidoje, o taip pat Žaliąją knygą apie žiniasklaidos pliuralizmą ir koncentraciją. Henri WEBER PSE FR A6-0075/2006 Dėl perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo Iniciatyvos procedūra.
Balsavimas (be debatų): 2006-04-27
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0075 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060418BRI07407 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
