A7-0265/2011
13.7.2011
PRANEŠIMAS
dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika)
(2010/2206(INI))
Transporto ir turizmo komitetas
Pranešėjas: Carlo Fidanza
PE 450.742v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................17
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ......................21
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ.........26
Regioninės plėtros komiteto NUOMONĖ..............................................................31
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto NUOMONĖ...........................................37
Kultūros ir švietimo komiteto NUOMONĖ..........................................................41
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................46
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika)
( 2010/2206(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Pagrindinės Europos turizmo tvarumo kryptys“ ( COM(2003)0716 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Atnaujinta ES turizmo politika: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti“ ( COM(2006)0134 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Darnaus ir konkurencingo Europos turizmo darbotvarkė“ („Agenda 21“) ( COM(2007)0621 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ ( COM(2010)0352 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ ( COM(2010)2020 ),
– atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos turizmo statistikos ( COM(2010)0117 ),
– atsižvelgdamas į Madrido deklaraciją „Socialiai atsakingo turizmo modelio kūrimas“, patvirtintą 2010 m. balandžio 15 d. vykusiame neoficialiame ministrų susitikime,
– atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas „Turistų lankomiausias žemynas – Europa. Nauja turizmo politika“ (14944)10),
– atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja Europos turizmo politika) (RK 342/2010 galutinis),
– atsižvelgdamas į 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos rekomendaciją
OL L 384, 1986 12 31 p. 60 dėl veikiančių viešbučių priešgaisrinės apsaugos (86/666/EEB),
– atsižvelgdamas į 1990 m. birželio 13 d. Tarybos direktyvą 90/314/EEB
OL L 158, 1990 6 23, p. 59. dėl kelionių, atostogų ir organizuotų išvykų paketų,
– atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/123/EB
OL L 376, 2006 12 27, p. 36. dėl paslaugų vidaus rinkoje,
– atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 5 d. Tarybos direktyvą 2009/47/EB
OL L 116, 2009 5 9, p. 18. , iš dalies keičiančią Direktyvos 2006/112/EB nuostatas, susijusias su lengvatiniais pridėtinės vertės mokesčio tarifais,
– atsižvelgdamas į 2009 m. liepos 9 d. Komisijos sprendimą
OL L 198, 2009 7 30, p. 57. , kuriuo nustatomi ekologiniai kriterijai, taikomi suteikiant Bendrijos ekologinį ženklą turistų apgyvendinimo paslaugoms (2009/578/EB),
– atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 66/2010
OL L 27, 2010 1 30, p. 1. dėl ES ekologinio ženklo,
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją
OL C 193E, 2006 8 17, p. 325. dėl Europos darnaus turizmo naujų perspektyvų ir naujų iššūkių,
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. lapkričio 29 d. rezoliuciją
OL C 297E, 2008 11 20, p. 184. dėl atnaujintos ES turizmo politikos: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0597 . dėl turizmo poveikio pakrančių regionuose regioninės plėtros aspektų,
– atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliuciją
Priimti tekstai, P7_TA(2011)0057 . dėl praktinių aspektų, susijusių su Europos Sąjungos MVĮ skirtos finansinės paramos priemonių persvarstymu būsimu programavimo laikotarpiu,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones ( A7-0265/2011 ),
A. kadangi turizmo sektorius sudaro 10 proc. BVP ir 12 proc. bendro užimtumo bei yra trečias pagal svarbą ekonominės veiklos sektorius ES; kadangi turizmo sektorius daugiausia susideda iš mikroįmonių, mažų ir vidutinių įmonių, yra pagrindinis tam tikrų ES regionų, pavyzdžiui, salų, pajamų šaltinis ir atlieka labai svarbų vaidmenį ES ekonomikos vystymosi ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos procese, taip pat siekiant strategijos „ES 2020“ tikslų,
B. kadangi turizmas taip pat prisideda prie žmonių patirties turtinimo, mainų, gerovės, sveikatos, kultūros ir socialinės sanglaudos; taigi ypač svarbus kokybiškas požiūris,
C. kadangi Europos Sąjunga yra turistų lankomiausia vieta pagal tarptautinių skrydžių skaičių ir šią pirmaujančią poziciją reikia dar labiau stiprinti sprendžiant problemas, kurias sukelia, visų pirma, didesnė pasaulinė konkurencija ir nuolat besikeičianti rinkos paklausa ir, antra, poreikis užtikrinti didesnį ir labiau ilgalaikį tvarumą,
D. kadangi turizmui Europoje iškilo daugybė iššūkių: pasaulio ekonomikos krizė, kitų lankytinų vietovių, esančių už ES ribų, konkurencingumas ir siūlomų turistinių objektų įvairovė, klimato kaita ir turizmo veiklos sezoniniai svyravimai, demografiniai pokyčiai Europoje, augantis informacijos ir ryšių technologijų poveikis ir daug nenumatytų aplinkybių, retkarčiais turinčių įtakos pramonei,
E. kadangi turizmas prisideda prie Europos ir jos kultūrinio bei kalbinio paveldo populiarinimo, tačiau taip pat prie įvairovės palaikymo ir bendrų vertybių išsaugojimo bei Europos tapatybės, priklausomumo Europai ir Europos pilietybės jausmo stiprinimo; kadangi turizmo sektoriaus vystymas svarbus regioninės dimensijos stiprinimui Europos Sąjungos viduje,
F. kadangi Europos įvairovė, daugiaaspektiškumas ir daugiakultūriškumas suteikia galimybę maksimaliai vystyti bet kokios rūšies teminį turizmą, o įvairialypių turizmo rūšių plėtotė ir skatinimas gali būti vienintelis veiksmingas atsakas į iškraipymus, problemas ir kokybės blogėjimą, kurį skatina nereguliuojamo ir nediferencijuoto masinio turizmo modelis,
G. kadangi remiantis Lisabonos sutartimi (195 straipsnis) turizmas priskiriamas specialiai ES kompetencijai, t. y. ES gali remti valstybių narių veiklą ir ją papildyti, ragindama sukurti šio sektoriaus įmonių vystymuisi palankią aplinką bei skatindama valstybių narių bendradarbiavimą, išskyrus bet kokį valstybių narių teisinių ir norminių reikalavimų derinimą,
H. kadangi, remiantis šia nauja kompetencija ir visiškai laikantis subsidiarumo principo, reikia parengti ES strategiją, kurioje būtų numatyti aiškūs ir ambicingi tikslai,
I. kadangi siekiant užtikrinti, kad nauja kompetencija ir būsima ES turizmo politika būtų veiksmingai įgyvendinamos ir matomos, kaip to reikalauja Europos piliečiai ir Europos Sąjungoje besilankantys asmenys, reikia ne tik parengti strategiją ir veiksmų planą, bet ir 2014–2020 m. ES finansinėje programoje tam numatyti pakankamai lėšų,
J. kadangi atokiausių ES regionų ir tam tikrų salų ekonomika priklauso beveik vien nuo oro transporto, nes šie regionai ir salos labai atokūs ir izoliuoti, taigi būtina priimti tinkamas priemones atsižvelgiant į priklausomumą nuo šios rūšies transporto,
1. palankiai vertina Komisijos pateiktą politikos strategiją, kurioje nurodomas 21 konkretus veiksmas, kaip suaktyvinti sektoriaus veiklą; mano, kad šis dokumentas ir kartu su juo pateiktas įgyvendinimo planas sudaro tvirtą pagrindą vystyti visiems prieinamo, konkurencingo, modernaus, aukštos kokybės ir tvaraus turizmo politiką ES; ragina Komisiją kuo greičiau nustatyti konkrečius terminus, skirtus visiems įgyvendinimo plane numatytiems veiksmams vykdyti ir tikslams pasiekti; ragina valstybes nares bendradarbiauti pateikiant programas kiekvienam veiksmui ir derinti procesą su kompetentingomis nacionalinėmis, regioninėmis ar vietos valdžios institucijomis; ragina Komisiją dėmesį sutelkti į prioritetinius veiksmus, kurie yra naujoviški ir naudingi Europai;
2. mano, kad ES turizmo strategijos pagrindą visų pirma sudaro konkrečių priemonių, susijusių vien tik su turizmo sektoriumi, paketas ir, atsižvelgiant į turizmo sektoriaus daugialypiškumą, derinimas su kitais susijusiais politikos sektoriais, nes tai padeda įgyvendinti sistemą, kuria iš tiesų būtų skatinamas turizmas; be to, mano, kad reikia tiksliai įvertinti, kokį poveikį turizmui daro kitų sektorių priemonės, ir ragina laikytis integruoto požiūrio siekiant sukurti skirtingų sektorių politikos sričių ir įvairių finansinių priemonių sąveiką;
3. apgailestauja, kad Komisija nėra vieninga turizmo politikos atžvilgiu; mano, kad labai svarbu, jog Komisija užtikrintų ryšių tarp atitinkamų generalinių direktoratų koordinavimą ir integravimą;
4. pabrėžia, kad, viena vertus, tarpusavyje turi glaudžiai bendradarbiauti ES, tarptautinės, nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos, ir, kita vertus, valdžios institucijos ir šio sektoriaus suinteresuotos šalys, siekiant spręsti su daugialypiškumu susijusias problemas turizmo srityje laikantis subsidiarumo principo; primena, kad turizmo srityje daugelis Europos regionų ir savivaldybių turi tiesioginių galių ir todėl vaidina labai svarbų vaidmenį įgyvendinant projektus ir imantis konkrečių veiksmų; tikisi, taip pat atsižvelgdamas į strategiją „Europa 2020“, kad regionai ir savivaldybės glaudžiau bendradarbiaus tarpusavyje ir atliks tvarų, tiesioginį ir tinkamą vaidmenį rengiant naują turizmo politiką; mano, kad tuo pačiu laikotarpiu taikant specialias programavimo priemones, pvz., įgyvendinant makroregionų strategijas, galėtų būti stiprinamas turizmas regionuose ir tarp regionų ir didinamas Europos regionų ir savivaldybių patrauklumas ir matomumas;
5. ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įvesti du naujus turizmo principus: tarpregioninio bendradarbiavimo ir papildomumo, siekiant skatinti bendrą turizmo paslaugų planavimą ir bendradarbiavimą vienoje geografinėje teritorijoje, t. y. tarp kaimyninių regionų, priklausančių skirtingoms valstybėms narėms, arba specialiu teminiu lygiu tarp regionų, kuriuos sieja bendri elementai;
Konkurencingas, modernus ir geros kokybės turizmas
6. mano, kad turizmo politiką reikėtų laikyti ES pramonės politikos ir inovacijų politikos dalimi ir dar kartą pareiškia, kad turizmo suaktyvinimas yra reikšmingas strateginis tikslas siekiant užimtumo daugelyje valstybių narių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia labai mažų įmonių ir MVĮ svarbą, nes šios įmonės ne tik skatina inovacijas vietos lygmeniu ir didina sektoriaus stabilumą, bet ir užtikrina turizmo paslaugų regionuose, kuriose jos įsisteigusios, kokybę, įvairovę ir autentiškumą; ragina Komisiją aktyviau skatinti šį požiūrį Europos turizmo paslaugų srityje;
7. ragina Komisiją rinkti ir kasmet skelbti gerosios patirties turizmo srityje pavyzdžius;
8. sutinka su Komisijos pasiūlymu, kad kartu su valstybėmis narėmis, vietos ir regioninėmis valdžios institucijomis ir nacionalinėmis turizmo agentūromis turėtų būti sukurtas Europos ženklas siekiant pasauliniu mastu populiarinti visą Europą kaip turistų lankomą vietą; šiuo tikslu ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir kompetentingomis turizmo agentūromis pradėti vykdyti reklamines kampanijas; pabrėžia, kad imantis visų veiksmų, kuriais skatinamas turizmas, turėtų būti atsižvelgiama į Europos teritorinę įvairovę ir į ją turėtų būti atkreipiamas dėmesys, taip pat neturėtų būti teikiama pirmenybė tam tikroms Europos turistinėms vietoms, lyginant jas su kitomis, be to, laikosi nuomonės, kad Europos ženklas neturėtų trukdyti įvairiems regionams, miestams ir vietos subjektams laisvai populiarinti savo įvaizdį;
9. palankiai vertina „Europos paveldo ženklo“ iniciatyvą, kaip priemonę atkreipti dėmesį į kai kuriuos svarbius Europos integracijos istorijos objektus; pabrėžia, kad reikia koordinuoti šią iniciatyvą su UNESCO paveldo vietų sąrašu ir kitais istoriniais maršrutais; mano, kad reikia šią iniciatyvą suderinti su kitomis panašiomis iniciatyvomis, pvz., apdovanojimu „Europa Nostra“, siekiant išvengti sutapimų; ragina Komisiją atkreipti valstybių narių dėmesį į tai, kad objektai, kurie gauna „Europos paveldo ženklą“, turi visada išlikti atviri ir prieinami, net ir numačius minimalų darbuotojų skaičių;
10. ragina Komisiją pasisakyti už tai, kad į Pasaulio paveldo sąrašą būtų įrašytos valstybių narių liaudies tradicijos, taip pat ir kulinarinės, siekiant išsaugoti jas būsimoms kartoms ir sukurti Europos liaudies tradicijų populiarinimo Europos ir tarptautiniu lygmeniu strategiją;
11. ragina Komisiją įvertinti ES programos „Europos kultūros sostinės“ poveikį turizmui ir informuoti Parlamentą, ar būtina persvarstyti valdysenos metodus, procedūras ir finansavimo susitarimus, kuriais vadovaujantis įtraukiamos kultūros institucijos ir asociacijos, siekiant investuoti į ilgaamžį ir tvarų procesą bei bendradarbiavimą;
12. pabrėžia, kad kuriant partnerystes arba sudarant susitarimus dėl tarptautinių oro vežimų svarbu bendradarbiauti su šalimis, kurios nėra ES narės, ypač su kaimyninėmis šalimis ir BRIK šalimis (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija), atstovaujančioms rinkai, kurią sudaro milijonai potencialių naujų turistų; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu ir toliau dėti pastangas siekiant didinti Europos turizmo pramonės matomumą, kokybę, konkurencingumą ir įvairinimą, ir ragina plėtoti bendrą Europos rinkodarą ir kurti suderintus turizmo projektus, kad būtų pritraukiami lankytojai iš šių naujų pirminių rinkų;
13. mano, kad, pripažįstant ES teises ir pareigas užtikrinti savo sienų kontrolę ir stebėti, kas į ją patenka, Europos institucijos ir valstybės narės turėtų kurti ilgalaikę strategiją bendros vizų politikos srityje siekdamos labiau koordinuoti ir supaprastinti vizų išdavimo procedūras; jos turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti bendrus konsulatus visoje ES siekdamos užtikrinti, kad vizų išdavimo procedūros įgyvendinamos laiku ir kad mažinamos administracinės išlaidos; šiuo tikslu ir sukūrus Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ragina Komisiją apsvarstyti galimybę visame pasaulyje įsteigti ES delegacijų biurus, kurie bendradarbiaudami su valstybių narių nacionalinėmis ambasadomis išduotų turistines vizas, ir ištirti papildomas turistinių vizų išdavimo galimybes, pvz., grupinių turistinių vizų išdavimą organizuotoms grupėms ir supaprastintas taisykles keliaujantiems verslo reikalais;
14. ragina valstybes nares, atsižvelgiant į įvairias ekstremalias situacijas, per kurias turistai užsienyje patenka į pavojų, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) apsvarstyti, ar būtų tinkama nustatyti bendrą pranešimų, kuriuose patariama nekeliauti, rengimo procedūrą, sukurti bendrą Europos sistemą, kurią taikant būtų apibrėžiamas padėties rimtumas ir, susidarius itin rimtai padėčiai, būtų pripažįstama vykdytojų teisė kreiptis į Bendriją pagalbos neviršijant turimų lėšų limito;
15. ragina Komisiją padaryti išvadas iš nesenų ekstremaliųjų situacijų, pvz., ugnikalnio išsiveržimo, patirties ir parengti konkrečius ES krizių valdymo scenarijus, kad visose valstybėse narėse koordinavimas ir veiksmų suderinimas informavimo ir taikytinų priemonių srityje taptų taisykle;
16. pabrėžia, kad reikia skatinti inovacijas ir technologinį labai mažų įmonių ir MVĮ vystymąsi, kad jos galėtų veiksmingiau reklamuoti savo produktus ir populiarinti lankytinas vietas; primygtinai ragina Komisiją sukurti „IRT ir turizmo“ platformą iki 2011 m. pabaigos pradedant vykdyti specialų bandomąjį projektą, kurio tikslas – paskatinti mikroįmones ir MVĮ dalyvauti skaitmeninėje tiekimo grandinėje remiantis iš kitų sektorių, kaip antai tekstilės, transporto ir logistikos bei automobilių pramonės, gauta patirtimi; ragina imtis iniciatyvų sektoriuje skatinti e. prekybą ir šalinti kliūtis, kurios vis dar trukdo vystyti tokią prekybą vidaus rinkoje; be to, ragina valstybes nares plėsti prieigą prie sparčiojo interneto visoje teritorijoje siekiant vystyti pažangias paslaugas ir kurti organizatorių tarpusavio sąveiką;
17. ragina skatinti ir remti verslumą šiame sektoriuje, ypatingą dėmesį skiriant moterims ir jaunimui, ir padėti MVĮ bei savarankiškai dirbantiems asmenims gauti finansavimą, ypač mikrokreditus;
18. ragina Komisiją paremti turizmo sektoriaus įmonėms skirtą specialų inovacijų inkubatorių;
19. mano, kad geriau koordinuoto požiūrio į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą taikymas ir novatoriškų produktų bei paslaugų skatinimas labai prisidės prie turizmo sektoriaus tvarumo; pabrėžia, kad turizmo pramonės plėtra tiesiogiai susijusi su energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos technologijų skatinimu;
20. primygtinai ragina Komisiją sukurti virtualų turizmo stebėjimo centrą, kuris palaikytų santykius ne tik su mokslinių tyrimų įstaigomis, bet ir su įmonėmis ir viešosios valdžios institucijomis, siekiant nukreipti rinkos tyrimus panaudojant konkurencinės informacijos (angl. competitive intelligence) sistemas, taip pat siekiant įmonėms ir viešosioms organizacijoms suteikti orientacinę informaciją apie pasiūlos ir paklausos pokyčius ir sudaryti sąlygas įmonėms ir viešajam sektoriui pagerinti strategines pozicijas;
21. ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir nacionaliniais šio sektoriaus subjektais išsiaiškinti, kokias naujoviškas priemones būtų galima taikyti, kad būtų skatinami ad hoc Europos atostogų paketai vykstant dideliems istoriniams, kultūriniams ir sporto renginiams, kurie ateinančiais metais bus organizuojami kai kuriose valstybėse narėse, pvz., Olimpinėms žaidynėms, pasaulinėms parodoms ir kitiems renginiams, siekiant skatinti turistus rinktis Europą savo kelionės tikslu ir atkreipti dėmesį į didelę Europos įvairovę; mano, kad įvairūs Europos ir tarptautiniu mastu vykstantys renginiai turėtų būti skatinami susiejant juos su vietos turizmo pasiūla;
22. mano, kad Europos kelionių komisijos (EKK) interneto svetainė www.visiteurope.com turėtų būti tobulinama siekiant jos maksimalaus prieinamumo ir naudingumo (informacijos pateikimas visomis ES oficialiosiomis ir pagrindinėmis ne ES šalių kalbomis, ypač atsižvelgiant į BRIK šalių kalbas, formato, kurį naudoja silpnaregiai, naudojimas ir informacijos pateikimas gestų kalba kurtiesiems bei visų taikomųjų technologijų naudojimas), ir kad ji turėtų tapti tikrąja Europos turizmo platforma, iš kurios būtų lengvai pasiekiami atskirų valstybių narių nacionaliniai, regioniniai ir vietiniai turizmo portalai; be to, mano, kad portale turėtų būti geriau supažindinama su Europos kokybės ženklo sistema ir su geriausia praktika ir iniciatyvomis, pvz., programa „Calypso“, NECSTouR ir EDEN, ir kad jame turistai turėtų būti informuojami apie jų teises įvairiomis aplinkybėmis;
23. ragina Komisiją kartu su valstybėmis narėmis išnagrinėti galimybę sukurti „Europos turizmo kortelę“ siekiant paskatinti reguliariai keliauti turistus iš valstybių narių ir iš ES nepriklausančių šalių ir suteikti jiems informaciją, į kurią būtų įtrauktas turistų teisių sąrašas, bei pasiūlyti nuolaidų ir specialių paslaugų;
24. mano, kad Europos Sąjunga remiasi kultūrine ir lingvistine įvairove, todėl svarbu sudaryti geresnes galimybes nuvykti į turistines vietas pasiūlant lankytojams pritaikytų priemonių, palengvinančių jų vizitą ir padedančių suprasti aplinką, pavyzdžiui garso gidų ar brošiūrų su aprašymais, kuriuose yra paaiškinimai mažiausiai dviem oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis, ypač jei lankomoms vietovėms suteikiama parama iš struktūrinių fondų;
25. ragina Komisiją, bendradarbiaujant su turizmo sektoriaus suinteresuotosiomis šalimis, įvertinti Europos kokybiško turizmo ženklo įgyvendinamumą nustatant bendrus kokybės kriterijus; mano, kad tai galėtų būti padaryta suderinus skirtingų valstybių narių ir turizmo pramonės asociacijų geriausią praktiką, taip būtų sukurtas bendras visas valstybes nares apimantis ženklas, kuris papildytų nacionalinius ženklus ir būtų naudojamas laisvai pasirenkant;
26. mano, kad reikėtų vengti ženklų įvairovės ir apriboti jų skaičių siekiant užkirsti kelią painiavai, kuri galima tarp vartotojų, ir per didelei naštai įmonėms ir taip pat, kad ženklai būtų lengviau atpažįstami; ragina Komisiją įvertinti esamų ženklų patikimumą, skaidrumą ir jų atitikties stebėseną; taip pat ragina Komisiją, valstybes nares ir suinteresuotąsias šalis skatinti dabartines priemones ir geriausią praktiką bei atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą įvertinti, ar Europos kokybės ženklas ir Ekologinis ženklas turistų apgyvendinimo paslaugoms galėtų būti palaipsniui sujungti į vieną vadovaujantis pagrindiniu kokybės kriterijumi;
27. ragina Komisiją skatinti konkrečią iniciatyvą siekiant palaipsniui suderinti apgyvendinimo klasifikavimo sistemas (viešbučiai, svečių namai, nuomojamos patalpos ir t. t.) nustatant bendrus minimalius kriterijus ir vadovaujantis teigiama turizmo pramonės asociacijų (pvz., sąjungos „Hotelstars Union“) ir sektoriaus atstovų patirtimi; mano, kad palaipsniui derinant sistemas galėtų būti didinamas Europos kaip turistinės vietos žinomumas ir gerinama turistams teikiama informacija; ragina Europos apgyvendinimo pramonę:
– ir toliau dėti pastangas siekiant laipsniškai suderinti viešbučių klasifikavimo sistemas atsižvelgiant į prieinamumo kriterijų;
– bendradarbiauti su institucijomis bei reguliariai informuoti jas apie pasiektą pažangą;
28. pabrėžia, kad svarbu pakankamai dėmesio skirti įvairių rūšių apgyvendinimo vietų saugumo klausimams, ypač atsižvelgiant į priešgaisrinės saugos reikalavimus ir anglies monoksido saugos priemones; taigi mano, kad reikėtų skatinti tuos, kurie taiko vadinamąjį VPS (valdymas, pastatas, sistema) metodą, nepažeidžiant galiojančių nacionalinių teisės aktų, kaip nurodyta 1986 m. Tarybos rekomendacijose, arba turėtų būti imtasi alternatyvių reguliavimo veiksmų, jei nepakanka savireguliavimo; taip pat pabrėžia, kad svarbus vaidmuo tenka viešbučių darbuotojų mokymui, ypač susijusiam su ekstremaliosios situacijos planavimu ir priešgaisrinės saugos valdymu, ir pabrėžia, kad reikia sistemingai rinkti duomenis apie apgyvendinimo saugą; pabrėžia, kad visada svarbu atsižvelgti į neįgaliųjų ir riboto judumo asmenų poreikius ir rengti mokymus informuotumo apie neįgaliųjų poreikius vykdant gaisrų prevenciją ir užtikrinant apgyvendinimo saugą srityje;
29. mano, kad Komisija, bendradarbiaudama su turizmo pramonės atstovais ir socialiniais partneriais, turėtų parengti turimų profesinių įgūdžių planą (įgūdžių ir kompetencijos turizmo srityje gairės), kuriuo būtų remiamasi imantis praktinių veiksmų siekiant suderinti Europos turizmo sektoriaus darbo rinkos pasiūlą su paklausa;
30. ragina Komisiją bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis skatinti judumą ir pasinaudoti turizmo sektoriaus mokymosi visą gyvenimą, profesinio ir universitetinio mokymo programomis ir parengimu bei juos skatinti, palaikyti glaudžius kontaktus su mokslo ir pramonės atstovais ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros aštuntojoje bendrojoje programoje labiau pabrėžti turizmo sektoriaus inovacijas; mano, kad tokios Bendrijos programos kaip „Erasmus jauniems verslininkams“ ir „Leonardo da Vinči“ suteikia unikalią galimybę įgyti profesinių ir praktinių įgūdžių, taip pat atsiranda daugiau karjeros galimybių, todėl šios programos turėtų būti toliau vystomos ir skatinamos atsižvelgiant į galimybę jas persvarstyti, kad jos teiktų žinių apie geriausią praktiką, susijusią su, be kita ko, klientų aptarnavimu, prieinamumu ir tvarumu;
31. primygtinai ragina Komisiją griežčiau tikrinti, kaip valstybės narės įgyvendina Paslaugų direktyvą turizmo sektoriuje;
32. prašo pagerinti profesinių gebėjimų turizmo pramonėje tarpusavio pripažinimą valstybėse narėse siekiant, kad ir tiems, kurie jau dirba šiame sektoriuje, ir tiems, kurie planuoja tą daryti, būtų sudaromos geriausios sąlygos rasti darbą ir taip paskatinti sektoriaus darbuotojų judumą; mano, kad tai padėtų spręsti, viena vertus, veiklos sezoniškumo ir, kita vertus, nedeklaruojamo darbo problemas šiame sektoriuje;
33. pabrėžia glaudų turizmo ir transporto sektorių tarpusavio ryšį ir ragina Komisiją ir valstybes nares dėti visas įmanomas pastangas siekiant atnaujinti nacionalinę, regioninę ir tarpvalstybinę įvairių transporto rūšių infrastruktūrą, ypač didelį dėmesį skiriant transeuropinių transporto tinklų projektų pažangai ir įgyvendinimui laiku ir bendro Europos dangaus projekto užbaigimui, kad oro eismas būtų valdomas veiksmingiau; mano, kad svarbu skatinti transporto daugiarūšiškumą ir priimti tinkamas priemones turistų srautams valdyti, ypač sezoninio piko laikotarpiu ir įvairių ekstremalių situacijų atveju;
34. primygtinai ragina Komisiją skatinti naudoti tvaresnes transporto priemones, pvz., derinti visuomeninį transportą, traukinius, dviračius ir ėjimą pėsčiomis; ragina Komisiją, be kita ko, palengvinti ir remti, taip pat vykdant transeuropinių transporto tinklų projektus, susisiekimą su salomis, kaimo ir kalnų vietovėmis, atokiausiais regionais ir, apskritai, sunkiau prieinamomis vietovėmis;
35. pabrėžia, kad reikia skatinti integruotas elektronines bilietų pardavimo sistemas įvairių rūšių transporto priemonėms, nes taip būtų skatinamas sistemos intermodalumas, supaprastintos tarptautinės kelionės tarp valstybių narių, užtikrinta judėjimo laisvė ir pašalintos kliūtys vidaus rinkos kūrimo užbaigimui; laikosi nuomonės, kad jų kūrimo proceso metu ypatingą dėmesį reikėtų skirti specialiems neįgaliųjų prieigos reikalavimams;
36. palankiai vertina ES teisės aktus dėl keleivių teisių, ypač dėl riboto judumo keleivių teisių, ir ragina Komisiją greitai pasiūlyti ambicingą ir nuoseklią teisinę sistemą su bendrų taisyklių, apimančių visas transporto priemones, taip pat konkrečių taisyklių, sudarytų atsižvelgiant į kiekvienos rūšies transporto priemonių ypatybes, rinkiniu;
37. ragina Komisiją įvertinti Turistų teisių ir atsakomybės chartijos, kurioje būtų apibrėžti prieinamumo, informavimo, skaidrios kainodaros, žalos atlyginimo ir kiti principai, įgyvendinamumą; ragina valstybes nares sukurti nepriklausomą arbitražo sistemą, kad vartotojai iš tikrųjų galėtų įgyvendinti šias teises;
Tvarus ir įvairialypis turizmas
38. pabrėžia, kad turizmo politika turi nuosekliai apimti tvarų vystymąsi: dabartinės kartos socialiniai, ekonominiai ir aplinkos apsaugos poreikiai turi būti tenkinami neužmirštant ateities kartų interesų;
39. palankiai vertina tai, kad Komisija pasirengusi įvairinti turistinių paslaugų pasiūlą ir taip subalansuoti sezoniškumo poveikį; ypač pabrėžia, kad jau pradėtas itin svarbus bendradarbiavimas su Europos Taryba siekiant skatinti kultūrinį, istorinį, religinį, aplinkos ir kraštovaizdžio turizmą kuriant teminius maršrutus, kurie padėtų ne tik susipažinti su mūsų žemyno istorinėmis ir kultūrinėmis šaknimis, bet ir prisidėtų prie alternatyvaus turizmo stiliaus, kuris būtų tvarus ir visiems prieinamas, vystymo; mano, kad daugelyje maršrutų turėtų būti skatinama naudoti tvarias transporto priemones, įskaitant dviračius ir buriavimą;
40. mano, kad siekiant atskirti Europos turizmo pasiūlą nuo kitų šalių ir žemynų pasiūlos, svarbiausia susieti tradicinį turizmo sektorių su gaminių ir paslaugų bei materialaus ir nematerialaus turto pasiūla teritorijoje;
41. mano, kad Komisija ir Europos Taryba, glaudžiai bendradarbiaudamos su valstybėmis narėmis ir regioninėmis bei vietos valdžios institucijomis, turėtų ir toliau remti, taip pat ir finansinėmis priemonėmis, naujų Europos maršrutų vystymą ir esamų maršrutų išsaugojimą, įskaitant maršrutus salose ir pakrančių, kalnuotuose ir atokiausiuose regionuose; laikosi nuomonės, kad šie maršrutai turėtų atskleisti Europos tapatybę populiarinant ir susiejant simbolines vietas, pvz., katedras, pilis, universitetus, archeologines ir pramonines vietoves, taip pat simbolinius ir Europą garsinančius personažus; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis visų priemonių, reikalingų Europos paveldui ir turtui išsaugoti ateities kartoms;
42. ragina Komisiją palengvinti tinklų kūrimą ir bendradarbiavimą tarp ES regionų siekiant sujungti esamas regionines, nacionalines ir europines dviračių trasas ir stiprinti tvarų, energiją taupantį ir aplinką tausojantį dviračių turizmą ES;
43. pabrėžia tokių programų kaip NECSTouR ir EDEN svarbą siekiat keistis geriausia patirtimi tarp Europos regionų ir skatinti tvarius maršrutus; be to, primygtinai pabrėžia, kad, glaudžiai bendradarbiaujant su Turizmo tvarumo grupe (TTG) ir su vietos bei regioninėmis valdžios institucijomis, reikia sukurti turizmo maršrutų tvaraus valdymo bendrų rodiklių sistemą;
44. mano, kad atsižvelgiant į Europos žemyno istoriją Komisija turėtų aktyviau propaguoti Europos pramoninį paveldą, kurio potencialas nebuvo pakankamai pripažintas; pabrėžia, kad Europos pramoninio paveldo, kaip labai svarbios kultūrinių interesų srities, plėtra galėtų būti naudinga vietoms, kurios nėra populiariausios turistų lankomos vietos, ir prisidėti prie tvaresnio, įvairesnio ir tolygesnio turizmo sektoriaus Europoje kūrimo išsaugant, perdarant ir atgaivinant pramonines vietoves;
45. mano, kad reikėtų tinkamai remti kaimo turizmą ir agroturizmą, kadangi tai sektoriai, gerinantys gyvenimo kokybę, suteikiantys ekonominę ir pajamų šaltinių įvairovę kaimo regionams, padedantys kurti darbo vietas šiuose regionuose ir išlaikyti gyventojus kaimuose, taip išvengiant kaimų tuštėjimo, ir tiesiogiai skatinantys tradicinių, ekologiškų ir natūralių maisto produktų vartojimą; atsižvelgiant į tai, pastebi, kad šiose vietovėse svarbu užtikrinti prieigą prie transporto tinklo, taip pat interneto ir IT infrastruktūros; mano, kad tai padėtų siekti naujų turizmo formų skatinimo, turizmo sezono ilginimo ir pusiausvyros tarp turizmo veiklos didelės turistų koncentracijos zonose ir zonose, turinčiose daug turizmo potencialo, bet nepakankamai išnaudojamose, tikslo;
46. mano, kad reikia stiprinti ūkininkų prekybos pajėgumus ir gerinti jų galimybes patekti į vietos rinkas, tokiu būdu sudarant galimybes maitinimo sektoriaus įstaigoms lengviau įsigyti joms reikalingų vietos produktų;
47. pabrėžia, kad gamtos turizmas prisideda prie tvaraus šio sektoriaus vystymosi; mano, kad pagrindinį dėmesį reikėtų skirti gamtos kurortams ir saugomoms zonoms siekiant juos padaryti prieinamesnius turistams, pvz., kuriant tarptautinius maršrutus, saugančius aplinkos paveldą ir vietos biologinę įvairovę;
48. pabrėžia, kad naujų vidaus laivybos maršrutų vystymas gali prisidėti prie tvaraus kultūrinio, gamtos ir pramoginio turizmo vystymo;
49. primena, kad su kultūra, švietimu ir sportu susijusios kelionės ir jaunimo kelionės tampa vis populiaresnės, taigi, ragina valstybes nares, vietos ir regionines valdžios institucijas remti tokias turizmo formas, taikant lankstesnį požiūrį ir prisitaikant prie naujų rūšių vartotojų, atsirandančių dėl demografinių pokyčių, ir atsižvelgti į naujas turizmo rūšis, pritaikytas prie vartotojų išsakomų pageidavimų; atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį sportas atlieka skatinant turizmą žiūrovams ir dalyviams keliaujant į renginius, ir ragina sukurti specialias politikos priemones, skirtas sporto turizmo skatinimui ir rėmimui;
50. ragina Komisiją skatinti visą Bendriją apimančią iniciatyvą dėl turizmo poveikio aplinkai ypatingą dėmesį skiriant Europos biologinei įvairovei, atliekų perdirbimui, energijos ir vandens taupymui, žemės ir natūralių išteklių naudojimui, siekiant skleisti informaciją ir naudingą medžiagą, didinti visuomenės informuotumą ir sumažinti turizmo poveikį aplinkai;
51. džiaugiasi savanoriškomis pramonės pastangomis suprasti ir sumažinti turizmo poveikį aplinkai ir lankomoms vietoms, pvz., iš dalies ES finansuojama „Travelife“ tvarumo sistema, t. y. novatoriška programa, kuri padeda vartotojams ugdyti tvaraus vartojimo įpročius, o pramonei – suprasti ir valdyti savo poveikį tiekimo grandinėje;
52. ragina Komisiją remti turizmo MVĮ inovacijų iniciatyvas ir saugoti bei turtinti biologinę įvairovę skatinant ekologinį turizmą;
53. ragina Komisiją išnagrinėti galimybę paskelbti Europos atsakingo ir tvaraus turizmo dieną, per kurią visose valstybėse narėse būtų organizuojami informaciniai renginiai, siekiant skatinti perspektyvias turizmo rūšis ir atsakingą turistų elgesį;
54. pabrėžia, kad klimato kaita turi didelį poveikį Europos turistinėms vietovėms, ypač labiausiai pažeidžiamoms, t. y. pakrančių regionams, saloms ir kalnuotiems regionams; mano, kad reikėtų parengti strategijas, kaip užkirsti tam kelią ir kaip su tuo kovoti, be kita ko, skatinant inovacijas ir turizmo paslaugų įvairinimą, stiprinant gamtinių pavojų prevencijos ir švelninimo politiką, priderinant infrastruktūrą, numatant, kad ateityje gali trūkti vandens išteklių, ir išsaugant susijusių vietovių gyvūnijos, augalijos ir kraštovaizdžio tvarumą;
55. primena, kad pajūrio zonos yra pagrindinė turizmo kryptis Europoje, ir kad ši padėtis įpareigoja atidžiai prižiūrėti pakrančių teritorijų planavimo metodus, intensyvios urbanizacijos grėsmę, reikalavimą išlaikyti pakrančių erdvių kokybę ir tvarumą, paveldą ir turizmo paslaugų infrastruktūrą; pabrėžia, kad į pakrančių, salų ir jūros turizmo strategiją reikia investuoti pakankamai lėšų siekiant apsaugoti Europos pakrantes nuo erozijos, saugoti jų aplinkos ir gyvūnijos paveldą ir pagerinti vandens kokybę; visos šios priemonės prisidėtų prie tvaraus ir geros kokybės pakrančių ir povandeninio turizmo sektoriaus sukūrimo; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Komisijos iniciatyvą kurti tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją ir ragina kurti panašias konkrečias salų, kalnuotų regionų ir kitų pažeidžiamų vietovių strategijas;
56. dar kartą pabrėžia, kad pajūrio turizmas yra kai kurių Europos pakrančių regionų skiriamasis bruožas; ragina Komisiją ištirti, ar Direktyva 2006/123/EB turi neigiamą poveikį VMĮ šiame sektoriuje ir, prireikus, pasiūlyti priemonių, kaip sumažinti šį poveikį ir užtikrinti, kad taikant šią direktyvą būtų atsižvelgiama į šios profesijos atstovams būdingas savybes; taip pat ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su kompetentingomis institucijomis, išnagrinėti galimybę taikyti kompensacines priemones, kad būtų kompensuoti nuostoliai, kelionių organizatorių patirti įvedus naujus teisės aktus, kuriais panaikinamos įgytos teisės ir dėl kurių patiriama nuostolių, susijusių su nepadengtomis investicijomis, skirtomis infrastruktūrai atnaujinti ar pritaikyti pagal anksčiau galiojusius teisės aktus; laikosi nuomonės, kad šios priemonės reikalingos siekiant apsaugoti vykdytojų investicijas ir pagerinti vartotojams teikiamų paslaugų kokybę;
57. ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant integruotą jūrų politiką remti uostų infrastruktūros plėtrą siekiant uostų terminalus pritaikyti riboto judumo asmenų poreikiams ir užtikrinti jungtis su kitų rūšių transportu bei sąsajas su turizmo pasiūla regiono pakraščiuose, kadangi tai pagrindiniai veiksniai, lemiantys keleivinį jūrų transportą, kruizinių laivų turizmą ir pramoginį turizmą atsižvelgiant į tai ragina valstybes nares panaikinti visus jose egzistuojančius apribojimus;
58. atkreipia dėmesį į tai, kad dėl demografinio vystymosi Europoje toliau didės sveikatos turizmo (ypač mineralinių vandenų kurortų turizmo) mastas; ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijoje galioja įvairios taisyklės, reglamentuojančios mineralinių vandenų kurortų turizmą, apsvarstyti galimybę parengti vieną bendrą teisės akto pasiūlymą dėl mineralinių vandenų kurortų turizmo ir taip suteikti šiam sektoriui sistemingą organizacinę struktūrą, skatinančią konkurenciją, taip pat iš karto nurodant, kad valstybėse narėse veikiantiems sveikatos paslaugas teikiantiems kurortams Direktyva 2006/123/EB netaikoma, pabrėžia naujų teisės aktų, reglamentuojančių tarptautinės sveikatos priežiūros paslaugas, svarbą ir mano, kad siekiant sėkmingai juos įgyvendinti būtina tarptautines sveikatos priežiūros paslaugas teikti griežtai laikantis kriterijų ir sąlygų, nustatytų naujuose teisės aktuose;
59. pabrėžia ekonominę apsipirkimo turizmo svarbą; pabrėžia, kad ši turizmo rūšis dideliam turistų skaičiui yra esminis motyvas vykti į Europos Sąjungą, kurioje įmonės ir prekių ženklai yra pasauliniai lyderiai prabangos prekių srityje; pabrėžia, kad ši turizmo rūšis klesti, tačiau su ES labai konkuruoja kitos tarptautinio turizmo vietovės, kuriose siūloma, pavyzdžiui, apsipirkimo be mokesčių lengvatos ar PVM grąžinimas; taigi rekomenduoja kartu su prabangos prekių sektoriumi ir turizmo sektoriaus specialistais parengti priemones ir naujus pasiūlymus, suteikiančius galimybę ES išlaikyti savo patrauklumą ir konkurencingumą;
60. pabrėžia, kad reikia skatinti Europos verslo turizmą Europos Sąjungoje ir visame pasaulyje, nes kai kuriose Europos vietovėse jis yra svarbus ekonominiu požiūriu, taip pat dėl to, kad verslo turizmas sukuria paslaugų, susijusių su mugių, parodų, konferencijų ir kitų verslo renginių organizavimu (viešbučiai, maitinimo paslaugos, prekyba, transportas, ryšių paslaugos ir renginių organizavimo agentūros ir t. t.);
61. primena, kad etiniu požiūriu atsakingas turizmas yra tikslas, kurio negalima ignoruoti; palankiai vertina Pasaulio turizmo organizacijos (PTO) parengtą etikos kodeksą ir tikisi, kad jį netrukus patvirtins Komisija ir valstybės narės; atsižvelgdamas į tai, džiaugiasi, kad Komisija pasiūlė išplėsti valstybių narių nacionalinę jurisdikciją ją taikant už seksualinio mažamečių išnaudojimo nusikaltimus, padarytus užsienyje, nes taip būtų kovojama su sekso turizmu;
Turizmas visiems
62. pabrėžia, kad sezoniškumas, būdingas turizmo sričiai, gali būti darbo ir darbo sąlygų nestabilumo priežastis; atsižvelgdamas į tai ragina kurti konkrečią politiką sezoninių darbuotojų naudai, ypač imtis priemonių dėl darbo sezono ilginimo įvairinant turistinę veiklą;
63. ragina Komisiją parengti planą siekiant palaipsniui mažinti turizmo sezoniškumą; atsižvelgdamas į tai ragina Komisiją remtis parengiamosios veiklos „Calypso“ rezultatais, kadangi jie iki šiol yra teigiami, ir ragina Komisiją ir valstybes nares toliau tęsti šią veiklą, kuria sudaromos sąlygos socialiai remtiniems žmonėms, pvz., vyresniems žmonėms, neįgaliesiems, jaunimui ir mažas pajamas turinčioms šeimoms, vykti atostogauti, ypač ne sezono metu, taip pat į kitas šalis; taigi ragina toliau projektuoti ir į visus turizmo produktus integruoti prieinamumą fizine prasme, tinkamas paslaugas ir patikimą informaciją; mano, kad įkvėpimo šaltiniu galėtų tapti jau dabar turima gera patirtis, kuria pabrėžiamas prieinamumas ir galių suteikimas;
64. pabrėžia, kad įgyvendinant naująją ES strategiją dėl negalios svarbu sudaryti galimybę neįgaliesiems pasinaudoti ne tik transporto, bet ir apgyvendinimo, maitinimo, visiems prieinamos informacijos ir turizmo paslaugomis apskritai; pabrėžia, kad vėliau turėtų būti teikiama aiški informacija apie priemones, kurių buvo imtasi; ragina Komisiją užtikrinti galimybę visiems pasinaudoti visais su turizmu susijusiais produktais ir paslaugomis;
65. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti įgyvendinti programas, skirtas kultūrinės, istorinės ir aplinkosauginės reikšmės objektams atstatyti, išsaugoti ir apsaugoti, kad jie būtų labiau prieinami turistams; ragina jaunimą savanoriškai dalyvauti šiose programose 2011 m., kurie yra paskelbti Europos savanoriškos veikos metais, ir vėliau;
66. ragina Komisiją skatinti ir vadinamąjį abipusį turizmą (angl. Visiting Friends and Relatives - VFR) kaip svarbią Europos kultūros integracijos plėtros priemonę;
Turizmas ir ištekliai
67. ragina Komisiją informuoti apie įvairias finansines priemones ir jas taikyti kuo daugiau projektų, ypač tas, kurios susijusios su ERPF, EŽŪFKP, ESF ir EŽF, kurias įgyvendina skirtingi generaliniai direktoratai ir kurių tikslas – didinti turizmo konkurencingumą, jas koordinuoti ir stebėti, ar jos tinkamai įgyvendinamos; mano, kad atsižvelgus į biudžetui taikomus apribojimus, svarbu sukurti sąveiką tarp skirtingų egzistuojančių finansinių priemonių, kurios turi būti pritaikytos prie turizmo vystymosi ir klientų poreikių, taip pat prie turizmo veiklos įvairinimo ir prie vietos reikalavimų vystymosi srityje; taip pat ragina Komisiją parengti aiškias finansinės paramos su turizmu susijusiems projektams gaires ir sukurti bendrą generalinių direktoratų duomenų bazę su paprasta prieiga siekiant didinti informuotumą ir teikti informaciją apie turizmo projektus, prie kurių finansavimo prisideda ES;
68. pabrėžia, kad pagal 2014–2020 m. finansinę programą įgyvendinant sanglaudos politiką turizmo vaidmuo turi išlikti svarbus; ragina, kad į kitas finansines programas ir struktūrinių fondų reglamentus kaip prioritetinė sritis būtų įtrauktas degradavusių turistinių vietovių pertvarkymas, siekiant užtikrinti jų konkurencingumą ir tvarumą;
69. be to, ragina valstybes nares ir vietos bei regionines valdžios institucijas visapusiškai išnaudoti profesinio mokymo priemones, kurias siūlo ESF ir kiti Bendrijos, nacionaliniai, regioniniai ir vietos fondai; mano, kad itin svarbu, jog valstybės narės ir kiti organai, remdamiesi struktūriniuose fonduose pateiktais prioritetais, sudarytų sutartis konkrečioms turizmo šakoms;
70. prašo 2014–2020 m. finansinėje programoje parengti konkrečią mikroįmonėms ir MVĮ skirtą turizmo programą, kuria būtų skatinama kompanijų ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė vykdant visą Europą apimančius turizmo projektus, ir tuo pat metu MVĮ skatinamos investuoti į šį sektorių;
71. atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti, jos turizmo sektoriaus bandomieji projektai bus remiami ir po 2011 m., ir, jei būtina, įvertinti naujus projektus siekiant, kad jie prisidėtų prie naujosios strategijos įgyvendinimo;
Kiti svarbūs turizmo sektoriaus klausimai
72. pažymi, jog tam, kad turizmo įmonės galėtų vykdyti ilgalaikį pasiūlos ir paklausos struktūros planavimą ir plėtoti turistines vietoves, joms reikalingi palyginami ir aukštos kokybės statistiniai duomenys; todėl ragina Komisiją savo kompetencijos ribose užtikrinti, kad šie duomenys būtų prieinami visoje Europoje; apgailestauja, kad nėra oficialios kaimo ir agrarinio turizmo statistikos ir kad galima gauti vien tik spėjimais pagrįstą informaciją; palankiai vertina svarstomas priemones, kuriomis siekiama sutelkti socialinių ir ekonominių žinių bazę turizmo srityje, nepamirštant, kad reikėtų kiek įmanoma vengti užkrauti papildomą finansinę ir administracinę naštą;
73. prašo, kad Komisija iki 2011 m. rugsėjo mėn. pateiktų pasiūlymą dėl teisės akto dėl Organizuotų išvykų paketų direktyvos 90/314/EEB persvarstymo siekiant užtikrinti vartotojams ir įmonėms, dirbančioms šiame sektoriuje, aiškų teisinį pagrindą ir esant įprastinėms sąlygoms, ir susidarius išskirtinėms aplinkybėms, pvz., dėl tam tikrų klimato ir gamtos reiškinių arba politinių neramumų; be to, pabrėžia, kad turizmo paslaugų paketo sąvoka yra pasenusi ir ragina Komisiją persvarstant kuo skubiau padaryti pakeitimus, kad tas pats teisės aktas būtų taikomas visiems turizmo paslaugas teikiantiems veikėjams; pabrėžia, kad ypač svarbus vaidmuo turi tekti vartotojo gaunamų paslaugų kokybei ir sąžiningai konkurencijai;
74. atkreipia dėmesį į tai, kad tai gera proga visose valstybėse narėse palaipsniui suvienodinti turizmo sektoriaus PVM sumažintą tarifą, kadangi tai būtina skaidrios konkurencijos tarp turizmo bendrovių ES ir ne ES šalyse sąlyga; todėl palankiai vertina diskusiją šiuo klausimu, kuri buvo pradėta paskelbus Žaliąją knygą dėl PVM ateities;
75. ragina valstybes nares atsižvelgti į neigiamus padarinius, kurie ypač ne sezono metu kyla dėl vis didesnės tendencijos didinti rinkliavas iš turistų, tiek atvykstančių į Europos Sąjungą, tiek keliaujančių jos viduje, būtent tokias rinkliavas sudaro kuro mokestis, įmokos, susijusios su saugumu, oro uostų mokesčiai bei miestų ir uostų mokesčiai; pabrėžia, kad jei ketinama taikyti papildomą mokestį turizmo srityje, apie tai turi būti tinkamai paskelbta siekiant didinti turistų ir kelionių organizatorių informuotumą;
76. ragina Europos Sąjungos Tarybą greičiau patvirtinti direktyvos dėl specialios PVM (TOMS) sistemos modernizavimo projektą; pagal šią direktyvą suteikiama galimybė taikyti aktyvaus pasirinkimo sistemą, kuri padėtų panaikinti konkurencijos iškraipymus tarp įvairių kategorijų vykdytojų šiame sektoriuje, kadangi dabar visi nacionalinių teisės aktų skirtumai turi rimtų pasekmių;
77. pabrėžia, kad būtina vykdyti aktyvią konkurencijos politiką kontroliuojant sektoriaus koncentracijos tendenciją ar piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi;
78. ragina Komisiją iki 2012 m. pabaigos pateikti integruotą turizmo strategiją laikantis dabartinės strategijos ir jos įgyvendinimo plano ir juos papildant;
79. mano, kad Parlamente turėtų būti sukurta speciali turizmo techninė darbo grupė, kuri atidžiai stebėtų, kaip įgyvendinami Komisijos ir Parlamento pasiūlyti veiksmai;
80. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
AIŠKINAMOJI DALIS
Turizmas yra trečia pagal dydį ES socialinė ir ekonominė veikla, sudaranti 10 proc. BVP ir 12 proc. bendro užimtumo. Tai labai svarbus sektorius, kuris be to, kad vykdo tolesnę mažiau išsivysčiusių regionų integraciją ir padeda jiems vystytis, geba suderinti augimą bei tvarų ir etninį vystymąsi ES valstybėse narėse. Be to, turizmas yra pagrindinė priemonė, padedanti stiprinti, platinti ir populiarinti mūsų įvaizdį pasaulyje.
Turizmas visada buvo Bendrijos politikos dalis. Nuo 2009 m. gruodžio mėn. ES institucijos ėmėsi naujų veiksmų, reaguodamos į naujas Lisabonos sutartimi nustatytas prerogatyvas, pagal kurias ES suteikiama kompetencija vykdyti ir koordinuoti valstybių narių veiksmus turizmo srityje. 2010 m. balandžio mėn. Madrido deklaracijoje valstybės narės pareiškė norą taikyti konkrečias priemones, taip pat skatinti tokias vertybes kaip, pvz., etinį turizmą, aplinkos ir kultūros apsaugą ir ekonominį sektoriaus tvarumą; 2010 m. birželio mėn. Komisijos komunikatu nurodytas 21 veiksmas; 2010 m. spalio mėn. Konkurencingumo tarybos išvadose valstybės narės pripažino turizmo svarbą ekonomikai ir ėmėsi vystyti šį sektorių; 2010 m. lapkričio mėn. vykusiame Europos turizmo forume Maltoje Komisija pristatė įgyvendinimo plano projektą ir surengė viešą diskusiją siekiant nustatyti 21 jos komunikate pasiūlyto veiksmo prioritetus; šiame sąraše taip pat pateiktas Parlamento iniciatyva parengtas pranešimas.
Europos Komisijos komunikatas
Komisija, įgyvendindama 2010 m. birželio mėn. komunikatą ir naujus prioritetus, apibrėžtus 2020 m. Europos strategijoje, nori paskatinti taikyti koordinuotą požiūrį ir nustatyti veiksmų sistemą siekiant skatinti konkurencingumą ir tvaraus augimo pajėgumus turizmo sektoriuje (žr. SESV 195 straipsnį).
Galima išskirti veiksmų programą, apimančią keturis ramsčius: pirma, Komisija mano, kad sektoriui yra labai svarbu didinti konkurenciją skatinant paslaugų įvairovę, remiant naujoves, gerinant profesinius gebėjimus ir galiausiai palaikant ilgesnio turizmo sezono idėją. Antra, ES pati įsipareigojo skatinti tvarų, atsakingą ir geros kokybės turizmą ir palengvinti tinkamą įmonių valdymą sukuriant Europos ženklus (Europos ženklas, ES ekologinis ženklas, turizmo kokybės ženklas) ar skatinant projektus, tokius kaip EDEN ar NECSTouR. Kita vertus, tarptautiniu lygmeniu norima pateikti ES, kaip bendrą iš atskirų vietovių sudarytą ir suderintą turistinių vietovių rinkinį. Apibendrinant ir atsižvelgiant į tai, kad turizmo politika apima daugelį sričių, turėtų būti siekiama maksimaliai panaudoti tų politikos sričių ir finansinių priemonių, skirtų konkurencingumui šiame sektoriuje didinti, potencialą.
Pranešimas savo iniciatyva – pranešėjo pozicija
Pranešėjas mano, kad diskutuojant dėl Parlamento savo iniciatyva teikiamo pranešimo reikėtų siekti dviejų tikslų: pirma, atidžiai išnagrinėti 21 Komisijos siūlomą veiksmą ir veiksmų, pateiktų Maltoje, įgyvendinimo planą, pagrindinį dėmesį skiriant prioritetų nustatymui ir jų faktiniam įgyvendinimui; antra, raginti Komisiją ir valstybes nares per nustatytą laiką ieškoti veiksmingų sprendimų dėl neišspręstų klausimų, kurių sprendimas labai svarbus Europai, siekiančiai išlaikyti savo, kaip turistų lankomiausio žemyno, poziciją.
Pranešėjo nuomone, reikėtų teikti prioritetą tiems Komisijos pasiūlytiems veiksmams, kurie itin susiję su strategijos „2020 m. Europa“ tikslais.
Mokymas
Pranešėjas sutinka, kad su mokymais ir profesiniu tobulinimusi susiję klausimai yra labai svarbūs. Per žmogiškąjį kapitalą ir mokymus, ne tik specialistų, kurie tiesiogiai bendrauja su klientais, bet visų pirma naujų vadovų, administratorių ir verslininkų, bus galima įvykdyti šį uždavinį, t. y. parengti veiksmingą turizmo pramonės politiką. Šiuo aspektu labai svarbu skatinti jau esamas profesinio mokymo programas ir jomis pasinaudoti, kurti mokymo tinklus ir skatinti naujas mokymo formas, artimai bendradarbiaujant su verslo sektoriumi. Pranešėjas mano, kad labai svarbu įvertinti turimą kompetenciją šiame sektoriuje, kad būtų lengviau suprasti, kokių konkrečių veiksmų reikia imtis mokymų srityje turizmo sektoriuje. Tokios programos, kaip „Erasmus jauniems verslininkams“, taip pat labai svarbios jaunimui, siekiančiam įgyti naujų profesinių sugebėjimų. Šie sugebėjimai ir kvalifikacija turi būti pripažįstami valstybių narių.
Naujovės ir IRT
Pranešėjas įsitikinęs, kad reikia didelių investicijų į naujoves ir IRT , kadangi tai yra svarbiausi konkurencijos tarp turizmo srityje dirbančių įmonių didinimo veiksniai. Be to, tai būdas pasiekti ne tik klientus, kurie vis plačiau naudojasi internetu ir naujomis technologijomis, bet ir turizmo bendroves, kurios šiuo metu gauna bene daugiausiai naudos iš internetinio turizmo. Todėl jokiu būdu negalima ignoruoti pasiūlymo sukurti Europos platformą. Kitas svarbus aspektas yra užtikrinti visišką interneto prieinamumą visoje Europos Sąjungoje, įskaitant mažiau turtingas šalis. Pranešėjas siūlo Komisijai pradėti bandomąjį projektą, kurį įgyvendinant MVĮ būtų skatinamos prisijungti prie skaitmeninės tiekimo grandinės ir, turėdamos prieigą prie naujų pažangių technologijų, padidintų konkurencingumą.
Turistų apsilankymai
Apsilankymų klausimas, ypač kalbant apie BRIK šalis ir milijonus potencialių naujų turistų iš ES nepriklausančių šalių, yra pagrindinis Europos turizmo sektoriaus klausimas. Pranešėjas tikisi, kad Europos teisėta pareiga ir teisė kontroliuoti, kas patenka į jos teritoriją, nesumažins jos, kaip turistų lankomos vietos, patrauklumo, ir mano, kad valdžios institucijos ir valstybės narės turėtų įsisąmoninti, kad reikia koordinuoti ir supaprastinti vizų išdavimo procedūras. Jos turėtų apsvarstyti galimybę įsteigti bendrus konsulatus siekdamos sumažinti biurokratinių procedūrų skirtumus ir administracines išlaidas.
Europos ženklai
Kalbėdamas apie ženklus, pranešėjas mano, kad, visų pirma, reikia surasti tinkamą pusiausvyrą tarp aiškiai priešingų poreikių, ir, antra, vengti pernelyg didinti ženklinimo sistemų skaičių, nes tai galėtų trikdyti vartotojus.
„Europos ženklo“ atveju svarbu populiarinant Europą kaip vieną lankytiną vietą aiškiai išskirti įvairių šalių specifinius bruožus.
Kalbant apie „ Europos paveldo ženklą “ svarbu pradėti konstruktyvų dialogą su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, kaip antai UNESCO, siekiant išvengti paveldo ženklų dubliavimo.
Tačiau kalbant apie „ kokybės ženklą “, viena vertus, kyla bendrų minimalių kokybės kriterijų nustatymo problema, siekiant skatinti įmonių konkurencingumą, ir, kita vertus, sunku siekti šio tikslo bendroje rinkoje, kuri dar nevisiškai suderinta ir kurioje dar labai skiriasi šalių mokesčių sistemos ir taisyklės. Pranešėjas palaiko idėją nustatyti vieną bendrą ženklą, kuris papildytų nacionalinius ir regioninius ženklus, ir būtų pripažįstamas laisvai pasirenkant. Be to, pranešėjas įsitikinęs, kad siekiant išvengti painiavos reikėtų nustatyti ilgalaikį tikslą palaipsniui sujungti Europos kokybės ženklą ir Ekologinį ženklą turistų apgyvendinimo paslaugoms į vieną.
Apgyvendinimo klasifikavimo sistemų atveju pranešėjas mano, kad palaipsniui reikia suderinti bendrus minimalius kriterijus, kurie galėtų būti nustatyti glaudžiai bendradarbiaujant vykdytojams ir standartizavimo organams šiame sektoriuje.
Turizmas ir transportas
Pranešėjas pabrėžia transporto svarbą turistų mobilumui ir tikisi, kad bus atnaujinama infrastruktūra, naudojamos tvaresnės transporto priemonės, užtikrinamas susisiekimas su sunkiau prieinamomis vietovėmis ir ypač priimti keleivių teises užtikrinantys teisės aktai.
Europos matomumas
Pranešėjas toliau plėtoja tvarumo temą įterpdamas ją į kitus svarbius klausimus. Pvz., reikėtų nustoti taikyti sustabarėjusią turizmo sezonų sistemą, didinti turizmo produktų įvairovę, siekti, kad jie būtų tvarūs, visiems prieinami, didintų kultūrinio ir religinio turizmo galimybes, palengvintų prieigą prie tokių programų kaip NECSTouR ir EDEN, taip pat kad būtų pasinaudojama Europos renginiais populiarinant Europą kaip lankytiną vietą. Pranešėjas įsitikinęs, kad pagerinus ir padarius interaktyvesne Europos kelionių komisijos svetainę
www.visiteurope.com , taip pat pateikiant informaciją joje visomis ES oficialiosiomis kalbomis ir pagrindinėmis ne ES kalbomis ir naudojant formatą, kurį naudoja asmenys, turintys jutimo negalią, ji galėtų tapti tikrąja turizmo platforma, jungiančia nacionalines, regionines ir vietines turizmo platformas, bei populiarintų Europą tarp turistų ES ir ES nepriklausančiose šalyse. Šiame portale būtų galima talpinti nuorodas į svetaines, pateikiančias informaciją apie turistinius maršrutus ir atostogų paketus, siekiant juos padaryti patrauklesniais ir prieinamesniais potencialiems lankytojams.
Pranešėjas pabrėžia keleto įvairių turizmo rūšių, kaip antai kaimo turizmo ir agroturizmo, gamtos turizmo, paplūdimių ir pakrančių turizmo, kruizinių laivų turizmo, gydomojo ir sveikatos turizmo ir etinio turizmo, svarbą.
Turizmas visiems
Pranešėjas pabrėžia, kad imtasi veiksmų siekiant sustabdyti vis didėjančią tendenciją, kai turizmas tampa labai sezonišku, ir mano, kad vienas iš sprendimo būdų galėtų būti parengiamųjų veiksmų programa „Calypso“. „Calypso“ jau davė teigiamų rezultatų, todėl Komisija turėtų toliau plėtoti šią programą suteikiant jai tarptautinį pobūdį. Įgyvendinant programą kai kurių kategorijų asmenys (jaunimas, pagyvenusieji, neįgalieji ir nepasiturinčios šeimos) gali vykti atostogauti, visų pirma ne sezono metu.
Pranešėjas atitinkamai įsitikinęs, kad jaunimo indėlis plėtojant turizmą yra labai didelis ir ragina siekti visapusiškos naudos iš to, kad 2011 m. paskelbti Europos savanoriškos veiklos metais, t. y. paskatinti jaunimą savanoriškai dalyvauti programose, skirtose istorinės ir aplinkosauginės reikšmės objektams atstatyti, išsaugoti ir apsaugoti, kad jie būtų labiau prieinami turistams.
Turizmas ir ištekliai
Pranešėjas įsitikinęs, kad norint įgyvendinti naują ambicingą turizmo politiką jai reikia skirti pakankamą finansavimą ir žmogiškuosius išteklius. Tai jautri tema, ypač šiuo ES istorijos etapu, bet jos negalima ignoruoti.
Pranešėjas mano, kad reikėtų laikytis dviejų gretimų požiūrių: viena vertus, skirtingų generalinių direktoratų iš skirtingų struktūrinių fondų valdomos lėšos turi būti geriau koordinuojamos ir pastebimos, o nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos turi žinoti, kad jos privalo rengti specialius su turizmu susijusius konkursus, laikydamosi įvairių fondų nustatytų gairių; kita vertus, į 2014–2020 m. finansinę programą turi būti įtraukta konkreti turizmo programa, jai turi būti skirtos atskiros biudžeto eilutės, ypač paisant MVĮ interesų, taip pat turi būti skatinama partnerystė tarp įmonių siekiant vykdyti visą Europą apimančius projektus šiame sektoriuje. Pranešėjas taip pat mano, kad atsižvelgiant į naują kompetenciją, kurią suteikia Lisabonos sutartis, ir į dėl jos kylantį žmogiškųjų išteklių poreikį reikėtų perskirstyti kompetenciją ir sustiprinti Komisijos turizmo srities struktūrą.
Kiti prioritetiniai klausimai
Pranešėjas mano, kad reikia svarstyti keletą svarbių su turizmo sektoriumi susijusių klausimų, kuriems spręsti reikia imtis kryptingų veiksmų.
Jis mano, kad vienas iš prioritetų turėtų būti Kelionių paketų direktyvos persvarstymas. Ši direktyva priimta 1990 m. ir jau neatspindi besikeičiančios visuomenės vartotojų elgsenos. Pranešėjas tikisi, kad Komisija iki 2011 m. rugsėjo mėn. pateiks šios direktyvos persvarstymo projektą. Taip šio sektoriaus vartotojams ir įmonėms būtų užtikrinamas aiškesnis teisinis pagrindas.
PVM turizmo sektoriuje yra kita pranešėjui svarbi tema. Jis mano, kad laipsniškas PVM derinimas turizmo sektoriuje yra reikalinga, lygiavertį statusą suteikianti skaidrios turizmo įmonių konkurencijos sąlyga. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybai 2009 m. kovo mėn. sudarius susitarimą dėl Direktyvos 2009/47/EB redakcijos, nustatyta, kad atskiros valstybės narės gali nuolat taikyti žemesnio tarifo PVM įvairioms daug darbo reikalaujančioms paslaugoms, įskaitant maitinimo įstaigų paslaugas: yra labai svarbus žingsnis į priekį, bet vis dar yra labai daug skirtumų, lemiančių įvairių valstybių narių konkurencijos iškraipymus.
Specialios turizmo agentūrų ir kelionių organizatorių PVM sistemos modernizavimas yra dar vienas, ypatingo dėmesio reikalaujantis, klausimas. Pranešėjas prašo Tarybos pagreitinti direktyvos įgyvendinimą, numatant galimybę taikyti aktyvaus pasirinkimo sistemą, kurią taikant galima išvengti konkurencijos iškraipymo tarp įvairių kelionių organizatorių kategorijų, taip pat ir nacionalinių teisės aktų skirtumų, šiuo metu sukeliančių rimtas pasekmes.
Galiausiai, pranešėjas įsitikinęs, kad yra svarbu atidžiai stebėti Komisijos pasiūlytus veiksmus ir Europos Parlamento pateiktus pasiūlymus bei nuolat tikrinti, kad minėti pasiūlymai būtų teisingai taikomi. Turėdamas tai mintyje, siūlo Europos Parlamente įsteigti darbo grupę, kurioje dalyvautų turizmo sektoriaus ekspertai, nes tai padėtų užtikrinti pasiūlytų veiksmų tęstinumą ir leistų pradėti įgyvendinti naują Europos Sąjungos turizmo politikos strategiją.
1.3.2011
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ
pateikta Transporto ir turizmo komitetui
dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja Europos turizmo politika)
( 2010/2206(INI) )
Nuomonės referentas: Jürgen Creutzmann
PASIŪLYMAI
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi turizmo pramonė, atsižvelgiant į daugeriopą jos poveikį, sudaro daugiau kaip 10 proc. ES BVP,
B. atsižvelgdamas į tai, kad įsigaliojo Lisabonos sutartis, pagal kurią pirmą kartą Europos Sąjungai suteikiami įgaliojimai koordinuoti ir papildyti valstybių narių veiksmus turizmo srityje deramai atsižvelgiant į subsidiarumo principą,
C. kadangi MVĮ sudaro didžiąją dalį turizmo sektoriaus veikėjų ir dėl jų struktūros bei veiklos sezoniškumo jas daugiau tiesiogiai veikia ekonominiai svyravimai ir gamtiniai veiksniai,
D. kadangi turi būti daug aiškiau pripažįstama, kad turizmas yra su įvairiais sektoriais susijusi sritis, ir turi būti stiprinamos jo sąsajos su kitomis politikos sritimis ir kitais ekonomikos sektoriais,
E. kadangi vykdant naują turizmo politiką reikėtų atsižvelgti į gyventojų senėjimą, klimato kaitą ir naujas informacines ir ryšių technologijas,
F. kadangi turizmo pramonėje pastebimas nepakankamas nesezoninių sektorių panaudojimas ir būtinybė padidinti ir išlaikyti kvalifikuotų specialistų ir besimokančiųjų pasiūlą,
G. kadangi plėtojant Europos turizmą ir toliau turi būti skatinamas vidaus turizmas ir trečiųjų šalių piliečių turizmas,
H. kadangi stipri vidaus rinka yra itin svarbi kuriant Europos turizmo sektorių; kadangi e. prekybos svarba turizme ir kitose srityse didėja,
1. ragina valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas turizmo veiklos organizatorių mokymuisi ir profesiniam mokymuisi ir juos skatinti, remti Europos turizmo įvairinimą ir specializavimą, ir kartu su Komisija skatinti turizmo organizacijas keistis geros praktikos pavyzdžiais; ragina siekti pažangos abipusio turizmo sektoriaus profesinių kvalifikacijų pripažinimo srityje, kad specialistai ir profesiją keičiantys asmenys galėtų lengviau gauti darbą turizmo sektoriuje visus metus; tvirtai remia Komisijos pastangas, kurias ji deda tam, kad būtų pradėta naudoti profesinė kortelė, kuri padėtų gerinti kvalifikuotų šio sektoriaus darbuotojų judumą ir įsidarbinimo galimybes; laikosi nuomonės, kad pirmiausia tokią profesinę kortelę galėtų pradėti naudoti kelionių vadovai;
2. laikosi nuomonės, kad deramai įgyvendinus paslaugų direktyvą būtų galima labai sumažinti teisines, administracines ir biurokratines kliūtis bei trukdžius, su kuriais turizmo sektoriuje susiduria vartotojai ir įmonės; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad paslaugų direktyva būtų taikoma veiksmingai, nes tai labai padidins visoms suinteresuotosioms šalims šiame sektoriuje tiekiamą naudą;
3. ragina ES patvirtinti labiau integruotą požiūrį į turizmą, ypač paslaugų ir vartotojų apsaugos srityje, ir pabrėžia, kaip svarbu, kad Direktyva 90/314/EEB dėl kelionių paketų, kuri šiuo metu visiškai nepritaikyta prie turizmo sektoriaus pokyčių ir naujų keliautojų įpročių, ypač atsižvelgiant į dažnesnį naudojimąsi internetu ir e. prekybą ir jų poveikį būsimam turizmo sektoriaus vystymuisi, būtų greitai persvarstyta;
4. ragina Komisiją dėti daugiau pastangų gerinant turistams teikiamos informacijos kokybę ir turinį, ši informacija turėtų būti lengvai prieinama ir patikima ir turėtų apimti atskirų kelionės paketą sudarančių komponentų kainos nustatymo struktūrą;
5. mano, kad viešbučių klasifikavimo suderinimas visoje ES yra itin svarbus turizmo vystymo veiksnys, todėl ragina Komisiją remti viešbučių verslo atstovų pasiūlymą dėl viešbučių klasifikavimo ir kokybės standartų suderinimo ir imtis teisėkūros veiksmų, jei šis suderinimas negalėtų būti įgyvendintas visoje ES;
6. pažymi, kad tam, kad turizmo įmonės galėtų vykdyti ilgalaikį pasiūlos ir paklausos struktūros planavimą ir plėtoti turistines vietoves, joms reikalingi palyginami, aukštos kokybės statistiniai duomenys; todėl ragina Komisiją kiek įmanoma užtikrinti, kad šie duomenys būtų prieinami visoje Europoje;
7. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad turizmo sektorius atitiktų esamas turizmo paslaugų saugumo taisykles, ypač susijusias su priešgaisrine sauga, nepaprastosios padėties planavimu, vaikų įrangos sauga, darbuotojų mokymu ir asmenų su negalia poreikiais, ir, jeigu reikia, nustatyti Europos standartus;
8. ragina Komisiją remti kelionių organizatorių baltojo sąrašo sudarymą siekiant paskatinti kokybiškas paslaugas teikiančias įmones ir pagerinti vartotojų apsaugą;
9. ragina Komisiją kuo plačiau skleisti savo turizmo iniciatyvas naudojantis visomis turimomis žiniasklaidos priemonėmis ir rasti inovacinių būdų, kad tokios iniciatyvos būtų finansuojamos savomis lėšomis;
10. pabrėžia, kad reikia sukurti Europos „kokybiško turizmo“ ženklą, grindžiamą ligšioline nacionaline patirtimi, siekiant padidinti vartotojų pasitikėjimą ir saugumą, susijusį su turizmo produktais, ir kartu atlyginti šio sektoriaus verslininkams ir įmonėms, kurios padeda gerinti paslaugas ir patenkinti vartojus; mano, kad iš esmės iniciatyva turėti konsoliduotą Europos ženklą yra labai teigiama; tačiau pažymi, jog reikia užtikrinti, kad nebūtų pakenkta skirtingų valstybių narių kultūros ir gamtos paveldo įvairovei;
11. ragina Komisiją skleidžiant turizmo iniciatyvas glaudžiau bendradarbiauti su privačiomis įmonėmis vykdant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; pripažįsta, kad privačiam sektoriui sumaniai dalyvaujant tokiose iniciatyvose jos taps veiksmingesnės ir tvaresnės;
12. pritaria Komisijos ryžtui turizmo politikos tikslus įtraukti į kitas įvairias politikos sritis, kurios daro tiesioginę ar netiesioginę įtaką turizmo sektoriui;
13. atkreipia dėmesį į tai, kad turizmas yra salų, kalnuotų vietovių ir retai apgyvendintų regionų ekonomikos pajamų šaltinis; ragina Komisiją numatyti tikslines priemones regionų, kuriems būdingos labai nepalankios nuolatinės gamtinės arba demografinės sąlygos, pvz., salų, kalnuotų vietovių ir retai apgyvendintų regionų, turizmo sektoriui remti;
14. ragina Komisiją remti turizmą be kliūčių, prie įvairių amžiaus grupių pritaikytą turizmą ir žmonėms su negalia skirtą turizmą rengiant rėmimo ir informuotumo didinimo kampanijas bei sukuriant tų turizmo vietovių, apimančių vietoves, kuriose žmonėms su negalia ir riboto judumo žmonėms, įskaitant vyresnio amžiaus žmones ir vaikus, sudarytos sąlygos keliauti be kliūčių ir apsilankyti, Europos kokybės ženklą; ragina viešbučių sektoriaus atstovus parengti ir įgyvendinti geros praktikos kodeksą tam, kad padidintų žmonių su negalia ir riboto judumo žmonių galimybes pasinaudoti šio sektoriaus įranga laikantis 2010 m. lapkričio 15 d. Komisijos komunikate dėl 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios ( COM(2010)0636 ) nustatytų principų; pažymi, kad šiuo tikslu kartu su suinteresuotosiomis šalimis turėtų būti vertinama ir, jei reikia, toliau vykdoma programa CALYPSO; tačiau reikėtų stengtis, kad ilguoju laikotarpiu būtų užtikrintas šių programų finansavimas savomis lėšomis;
15. džiaugiasi, kad Komisija 2009 m. pradėjo vykdyti programą CALYPSO, kuria siekiama socialinių (sudaryti sąlygas vykti atostogų asmenų grupėms, kurios turi mažai galimybių tai padaryti) ir ekonominių (padėti turizmo sektoriui skatinant vykti atostogauti ne sezono metu) tikslų; mano, kad ji turi būti tęsiama prieš tai atlikus pasiektų rezultatų vertinimą, kuriame turėtų dalyvauti suinteresuotosios šalys; ragina Komisiją ir valstybes nares savo turizmo strategijose ypatingą dėmesį skirti tarpvalstybiniam regioniniam ir vietos turizmui;
16. ragina Komisiją užtikrinti, kad keleiviai būtų geriau informuojami apie savo teises visų rūšių viešajame transporte siekiant užtikrinti, kad keliaudami Europos Sąjungoje Europos piliečiai turėtų teisinį tikrumą;
17. ragina Komisiją apsvarstyti galimybę supaprastinti vizų išdavimo tvarką, visų pirma turistų grupėms, tačiau jokiu būdu nepažeidžiant saugumo ir muitų aspektų, susijusių su trečiųjų šalių piliečiais;
18. ragina Komisiją numatyti ir remti sumanius privačiojo ir viešojo finansavimo derinimo būdus tam, kad būtų išsaugotas Europos kultūros paveldas, pvz., skatinant taikyti geriausios praktikos pavyzdžius; ragina valstybes nares bendradarbiauti dalijantis geriausios praktikos pavyzdžiais siekiant gerinti Europos turizmą ir skatinti alternatyvias turizmo formas;
19. ragina valstybes nares skatinti alternatyvias turizmo formas, pvz., agroturizmą; mano, kad šios vystymosi formos paskatins MVĮ, ypač šeimos viešbučių, veiklą turizmo sektoriuje; mano, kad šios įmonės turėtų būtų klasifikuojamos kitaip; ragina valstybes nares glaudžiau bendradarbiauti su Komisija siekiant rasti naujus ir geresnius Europos kelionių vystymo ir skatinimo būdus;
20. ragina Komisiją kruopščiai įvertinti kiekvieną naują priemonę turizmo srityje siekiant užtikrinti, kad ji būtų veiksminga ir kad ją būtų galima administruoti ir finansuoti;
21. atsižvelgdamas į aplinkos ir klimato poveikį turizmo sektoriui ir į valstybių narių gamtos ir kultūros paveldo išsaugojimo svarbą, ragina Komisiją remti labiau aplinką tausojančius projektus;
22. pritaria Komisijos turizmo skatinimo ES iniciatyvoms, pvz., projektui „Patraukliausios Europos turizmo vietovės“ (angl. EDEN), pagal kurį kiekvienais metais, atsižvelgiant į tam tikrą temą, kiekvienoje dalyvaujančioje šalyje išskiriamos Europos turizmo vietovės, kuriose prioritetas teikiamas tvariam vystymosi modeliui; ragina Komisiją pradėti vykdyti informavimo kampanijas, skirtas dėmesiui į šias iniciatyvas atkreipti;
23. laikosi nuomonės, kad reikėtų labiau remti bendrą Europos paveldą, pvz., Europos kultūros kelius; mano, kad šiuo tikslu taip pat reikėtų siekti bendradarbiauti su kitomis institucijomis, pvz., Europos Taryba.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
28.2.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
26
2
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Pablo Arias Echeverría, Cristian Silviu Buşoi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Philippe Juvin, Eija-Riitta Korhola, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Catherine Stihler, Kyriacos Triantaphyllides, Bernadette Vergnaud
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Damien Abad, Cornelis de Jong, Constance Le Grip, Emma McClarkin, Antonyia Parvanova, Konstantinos Poupakis, Olga Sehnalová, Wim van de Camp
2.3.2011
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto NUOMONĖ
pateikta Transporto ir turizmo komitetui
dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika)
( 2010/2206(INI) )
Nuomonės referentas:
Jorgo Chatzimarkakis
PASIŪLYMAI
Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. pažymi, kad Europos turizmo sektoriaus konkurencingumą gali užtikrinti tik geriausių esamų technologijų panaudojimas; ragina valstybes nares ir Komisiją skatinti turizmo sektorių priimti energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimo strategijas; palankiai vertina Komisijos pradėtą Turizmo informacinių ir ryšių technologijų platformos iniciatyvą, kuri galėtų padėti turizmo įmonėms, ypač MVĮ, sparčiau plėtoti naujas ir novatoriškas priemones ir paslaugas; mano, kad internetinės erdvės paslaugų bendroji rinka padidins Europos turizmo sektoriaus konkurencingumą ir kad IRT turėtų prisidėti prie tvaraus valdymo, taip pat turint mintyje ES klimato strategiją ir paisant kaimo, kalnų ir pakrančių regionų specialiųjų poreikių; mano, kad Komisijai remiant turėtų būti gerinamas visos turizmo veiklos koordinavimas informacinėmis ryšių technologijomis, nes turistai vis daugiau kelionių paslaugų užsisako naudodamiesi elektroninėmis sistemomis ir ne europinėmis interneto paieškos sistemomis; mano, kad Komisija turėtų užtikrinti sąžiningą ir teisėtą konkurenciją šioje srityje;
2. mano, kad turizmo sektoriuje turėtų būti dalinamasi gebėjimais, patirtimi ir geriausia praktika, todėl skatina pažangios specializacijos požiūrį, pagal kurį regionai daugiausia dėmesio skirtų savo santykinai stiprioms pusėms, kurias jie gali itin gerai ištobulinti; ragina Komisiją ir valstybes nares toliau propaguoti ir plėsti Komisijos vykdomas mainų programas, pvz., Leonardo programą, pritaikytas prie sektoriaus poreikių ir reikalavimų; pabrėžia aukštos kvalifikacijos darbo jėgos svarbą ir ragina plėtoti turizmo srities profesinį mokymą; ragina Komisiją įsteigti specialų turizmo plėtros skyrių, siekiant pasiūlyti specializuotų tvaraus Europos turizmo universitetinių ir mokymo programų; pabrėžia spartaus savitarpio diplomų ir kvalifikacijų pripažinimo proceso visos Europos turizmo sektoriuje pagal Europos ir nacionalines taisykles ir standartus svarbą;
3. mano, kad geresnis novatoriškų produktų ir paslaugų panaudojimas turizmo sektoriuje duos naudos jo tvarumui; ragina įtraukti novatorišką ir ekologišką aplinkos požiūriu turizmą kaip horizontalų klausimą į Konkurencingumo ir inovacijų programą (angl. CIP); pabrėžia, kad labai svarbu, jog Europos turizmas vis daugiau vadovautųsi atsakomybės ir tvarumo principais, kad būtų paisoma aplinkos, vietos kultūrų ir gyventojų; todėl skatina Komisiją imtis iniciatyvų tvarumo srityje, pvz., parengti tvaraus valdymo rodiklius, tvaraus ir atsakingo turizmo nuostatus, atsižvelgiant į vykdant Marakešo procesą sudarytos tarptautinės darbo grupės tvaraus turizmo plėtros klausimais politines rekomendacijas, skatinti pasaulinės tvaraus turizmo partnerystės veiksmų sinergiją ir parengti tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategiją, pabrėžiant, kad didesnis tvarumas – tai didesnė kokybė ir didesnis vartotojų pasitenkinimas; ragina laikytis labiau holistinio požiūrio į šią sritį ir ypač atkreipia dėmesį į galimą neigiamą spekuliacijų nekilnojamuoju turtu eigos poveikį aplinkai turistiniuose regionuose;
4. pabrėžia, kad siekiant sukurti didesnį pasitikėjimą skaitmenine aplinka ir siekiant, kad Europos turizmo sektorius galėtų pasinaudoti visomis šios aplinkos teikiamomis galimybėmis, visi europiečiai turi būti informuojami apie jų pagrindines su skaitmenine sritimi susijusias teises ir pareigas Europos chartijoje dėl piliečių ir vartotojų teisių skaitmeninėje erdvėje, kurioje būtų tinkamai konsoliduotas ir atnaujintas Bendrijos acquis ; mano, kad šioje chartijoje turėtų būti konsoliduotas Bendrijos acquis ir kad į ją visų pirma turėtų būti įtrauktos vartotojų teisės, susijusios su privatumo apsauga, pažeidžiamų vartotojų teisės ir su skaitmeniniu turiniu susijusios teisės;
5. mano, kad geresnis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros koordinavimas turizmo srityje suteiktų naudos turizmo sektoriaus tvarumui; todėl primygtinai ragina Komisiją sukurti virtualų turizmo stebėjimo centrą, kuris palaikytų santykius ne tik su mokslinių tyrimų įstaigomis, bet ir su įmonėmis ir viešosios valdžios institucijomis, siekiant nukreipti rinkos tyrimus panaudojant konkurencinės informacijos (angl. competitive intelligence ) sistemas, taip pat siekiant įmonėms ir viešosioms organizacijoms suteikti orientacinę informaciją apie pasiūlos ir paklausos pokyčius ir sudaryti sąlygas įmonėms ir viešajam sektoriui pagerinti strategines pozicijas;
6. pažymi, kad turizmas ypač priklauso nuo klimato, nes nuo klimato priklauso turizmo sezonų trukmė ir kokybė, kita vertus, šis sektorius taip pat prisideda prie klimato kaitos, nes dėl šio sektoriaus veiklos, ypač susijusios su turistų transportu ir apgyvendinimu, išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos; pažymi, kad, šiame sektoriuje taikant su pastatais susijusią energetikos politiką, jis gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant Sąjungos tikslų; prašo valstybių narių ir Komisijos paskatinti turizmo sektorių priimti energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo strategijas;
7. pabrėžia, kad tvariai išvystyta su turizmu susijusi veikla vietos ekonomikai (ypač nepalankioje padėtyje esantiems regionams) turi būti ilgalaikis pajamų šaltinis, turi padėti kurti stabilias darbo vietas, kuriose būtų gerbiamos teisės, ir skatinti kitą ekonominę veiklą (tiek tiekėjų, tiek vartotojų), tačiau drauge turi padėti išsaugoti ir stiprinti kultūros, istorijos, kraštovaizdžio ir aplinkos paveldą;
8. mano, kad turizmo sektorius, skatindamas ekonominį vystymąsi ir užimtumą regioniniu mastu, turėtų prisidėti prie atitinkamos regioninės pramonės plėtros, ir pabrėžia, kad reikia horizontalaus požiūrio į sektorių, taikomo Bendrijos politikai ir lėšoms, pvz., reikia parengti specialią Bendrijos programą, kuri papildytų valstybių narių veiksmus, siekiant remti šį sektorių ir skatinti įvairių susijusių socialinių ir ekonominių veiksnių sinergiją;
9. pabrėžia, kad reikia įvairinti Europos turizmo paslaugų paketą ir kad pagrindinis Europos turizmo sektoriaus konkurencingumo veiksnys yra sezoninis prisitaikymas; ragina valstybes nares tvirčiau bendradarbiauti propaguojant ES kaip turistinį regioną, tačiau taip pat pabrėžia vietos valdžios institucijų vaidmenį; ragina, kad Europos komunikacijos strategija ir ES ir visame pasaulyje vykdoma kampanija padėtų ES išlikti turistų lankomiausiu pasaulyje regionu, remiantis jo turtingu gamtos, kultūros, istorijos ir etniniu paveldu; mano, kad reikėtų sumažinti tiek vartotojams, tiek įmonėms tenkančią su turizmo sektoriaus paslaugomis susijusią biurokratiją ir administracinę naštą, pripažįstant, kad aukšta kokybė kainuoja;
10. pripažįsta, kad Europos Sąjungoje esama didelių atstumų, ypač tarp atokiausių šiaurinių ir pietinių valstybių narių, todėl pabrėžia ir Sąjungos, ir trečiųjų šalių oro transporto svarbą ES turizmo sektoriui; todėl prašo Komisijos neužkrauti Europos oro transporto bendrovėms pernelyg didelės teisinės naštos, kuri joms sudarytų papildomų sunkumų konkuruoti pasaulyje;
11. pažymi, kad atsižvelgiant į klimato kaitą, numatomą per keletą ateinančių metų, tikėtini dideli aplinkos pokyčiai, pvz., jūros lygio pakilimas, temperatūros padidėjimas ir sausrų plitimas, todėl Viduržemio jūros regiono turizmas labiausiai nukentės nuo klimato kaitos;
12. pažymi, kad būtina daugiau dėmesio skirti turizmo įvairinimui ir kad vis svarbesnis tampa specializuotas turizmas, pvz., verslo turizmas, apsipirkimo turizmas, paveldo turizmas, socialinis turizmas, ekologinis turizmas ir sporto turizmas, ir ragina imtis daugiau skatinamųjų priemonių, kad būtų propaguojamas Europos turizmas šiose srityse atsižvelgiant į pasaulinę konkurenciją;
13. primena nepaprastai didelį Ejafjadlajokudlio ugnikalnio išsiveržimo 2010 m. balandžio mėn. poveikį oro linijų paslaugoms ir sektoriui, kuris per kelias savaites patyrė milžiniškų nuostolių, ir pabrėžia greitų ES sprendimų ir oro eismo valdymo svarbą panašių situacijų metu siekiant užtikrinti tinkamą ir sklandų oro eismą;
14. mano, kad, atsižvelgiant į senstančią visuomenę, sveikatos ir sveikatingumo turizmas ateityje turi didžiausias galimybes išsiplėsti; mano, kad Europos sertifikuota kokybės standartų ir kontrolės sistema šioje srityje (pavyzdžiui, „mėlynojo kryžiaus sistema“, skirta medicinos ir sveikatingumo įstaigoms, t. y. viešbučiai, kurie siūlo sveikatos priežiūros ir sveikatos patikros paslaugas) gali žymiai pagerinti Europos sveikatos turizmo konkurencingumą; taigi siūlo plėtoti SPA veiklą, siekiant, kad Europa specializuotųsi šioje srityje;
15. pabrėžia, kad vietos valdžios institucijų ir įmonių, ypač MVĮ, vaidmuo turėtų būti plačiai pripažintas, vystant turizmo politiką Europoje; mano, kad teisinė ir fiskalinė sistema turėtų būti palankesnė šioms įmonėms ir ją taikant turėtų būti atsižvelgiama į specifinius turizmo įmonių ir darbuotojų poreikius, pavyzdžiui, į lankstaus darbo grafiko tvarką, kuri atitinka darbuotojų teises;
16. pabrėžia, kad atokiausi regionai, taip pat užjūrio šalys ir teritorijos dėl jų geografinės padėties yra Europos Sąjungos langas į pasaulį ir puikiai tinka siekiant įgyvendinti kai kuriuos Komisijos siūlomus tikslus, pvz., Sąjungos piliečių turizmo ne sezono metu plėtrą; pažymi, kad atokiausi regionai artimoms šalims (Jungtinėms Valstijoms, Kanadai ir BRIK grupės šalims, ypač Brazilijai) taip pat teikia galimybių atrasti turizmo Europos teritorijoje ypatumus – kelionių saugumą, sveikatos infrastruktūrą ir aukštos kokybės viešbučius bei maitinimo įstaigas;
17. primena, kad šiame sektoriuje sukuriama daugiau kaip 5 % Europos Sąjungos BVP, todėl būtina išsamiau nagrinėti Bendrijos teisės aktų poveikį turizmo sektoriui;
18. mano, kad reikėtų suvienodinti apgyvendinimo įstaigų klasifikavimo taisykles pagal visai Europai bendrus standartus ir vertinimo kriterijus;
19. ragina Komisiją sukurti Europos teisinę sistemą dėl turizmo paslaugų saugumo ir prieinamumo; atkreipia dėmesį į stiprias turizmo plėtros ir transporto infrastruktūros sąsajas; pažymi, kad vienas iš trijų vartotojų skundų SOLVIT sistemoje susijęs su keleivių teisėmis, todėl ragina Komisiją gerinti nuostatų dėl vartotojų ir keleivių teisių vykdymą; ypač apgailestauja dėl to, kad nelaimės kelyje yra dažniausia keliautojų mirties priežastis; todėl ragina suderinti eismo reguliavimą ir saugos standartus, pvz., nustatyti vienodas eismo taisykles, skirtas eismui žieduose reguliuoti;
20. siūlo nagrinėti galimybę sukurti Europos ir Viduržemio jūros regiono bendradarbiavimo ir plėtros turizmo srityje organizaciją, kad Viduržemio jūros regionas taptų viena statistikos erdve, kad būtų galima atlikti tyrimus siekiant suteikti gaires įmonėms ir valdžios institucijoms joms priimant sprendimus, populiarinti turistines vietas ir sukurti turizmo specialybių mokymo centrų tinklą;
21. prašo Komisijos ir valstybių narių veiksmingai naudoti Europos lėšas, skirtas turizmui, kad būtų užtikrinamas naujų darbo vietų kūrimas ir skatinamas MVĮ konkurencingumas turizmo sektoriuje.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
28.2.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
32
1
2
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jean-Pierre Audy, Ivo Belet, Bendt Bendtsen, Jan Březina, Maria Da Graça Carvalho, Giles Chichester, Pilar del Castillo Vera, Fiona Hall, Jacky Hénin, Edit Herczog, Romana Jordan Cizelj, Arturs Krišjānis Kariņš, Lena Kolarska-Bobińska, Philippe Lamberts, Marisa Matias, Judith A. Merkies, Angelika Niebler, Jaroslav Paška, Herbert Reul, Paul Rübig, Amalia Sartori, Konrad Szymański, Patrizia Toia, Ioannis A. Tsoukalas, Marita Ulvskog, Vladimir Urutchev, Kathleen Van Brempt, Alejo Vidal-Quadras
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Antonio Cancian, Francesco De Angelis, Françoise Grossetête, Jolanta Emilia Hibner, Gunnar Hökmark, Mario Pirillo, Catherine Trautmann
10.3.2011
Regioninės plėtros komiteto NUOMONĖ
pateikta Transporto ir turizmo komitetui
dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika)
( 2010/2206(INI) )
Nuomonės referentas: Salvatore Caronna
PASIŪLYMAI
Regioninės plėtros komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. primena, kad pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 195 straipsnį Europos Sąjungai suteikiami nauji įgaliojimai turizmo srityje, ypač papildant veiksmus, kurių valstybės narės ėmėsi vadovaudamosi subsidiarumo principu, siekiant padidinti šio sektoriaus konkurencingumą ir dinamiško bei tvaraus augimo galimybes; pabrėžia turizmo sektoriaus vystymo svarbą regioninės dimensijos sutvirtinimui Europos Sąjungos viduje ir siekiui stiprinti Europos pilietybės jausmą;
2. pabrėžia, kad Reglamente (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo kaip vienas iš prioritetų nurodoma gamtos ir kultūros paveldo apsauga ir stiprinimas, kaip galimybė vystyti tvarų ir kokybišką turizmą siekiant pridėtinės vertės ir pabrėžti integruoto ir nuoseklaus požiūrio svarbą, skatinti ekonomikos augimą ir naujų darbo vietų kūrimą ir padėti didinti Europos patrauklumą turistams iš ES ir iš užsienio šalių, pabrėžiant išskirtinę ES kultūrinę įvairovę, ženklią Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacijos (UNESCO) paveldo vietose, ir gausią gamtos įvairovę ES esančiose tinklo „Natura 2000“ teritorijose; atsižvelgdamas į tai ragina vienu iš tikslų, siektinų ir per kitą finansavimo laikotarpį, aiškiai įvardyti per sanglaudos politiką teikiamą didesnę paramą turizmui;
3. pabrėžia, kad turizmas daro pastebimą poveikį visų valstybių narių ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai; taip pat pabrėžia, kad kai kuriems ekonomiškai atsiliekantiems Europos Sąjungos regionams, pvz., saloms, kalnuotiems regionams, nutolusiems pasienio miestams, retai apgyvendintoms vietovėms, kaimo vietovėms ir atokiausiems regionams, turizmas yra arba galėtų būti pagrindinis jų pajamų šaltinis, turintis tiesioginę įtaką kitų sektorių augimui, todėl primena, kad svarbu neatskirti turizmo nuo sanglaudos politikos; pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai turizmas galėtų suteikti ekonomikos atgaivinimo galimybę, ypač regionuose, kuriuose kyla demografinio nuosmukio ar gyventojų skaičiaus mažėjimo problemų, ir kad būtina atsižvelgti į prieigą prie tokių regionų, t. y. iki jų išplėsti transeuropinį transporto tinklą;
4. pabrėžia aktyvios konkurencijos politikos būtinybę, nes turėtų būti stebima šio sektoriaus koncentracijos ir bet kokio piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi tendencija;
5. primena, kad Europos kultūros paveldas ir regionų bei kalbų įvairovė yra didžiulis santykinis pranašumas pasaulinėje turizmo rinkoje; ragina deramai atsižvelgti į šiuos veiksnius atliekant turizmo sektoriaus ekonomines analizes, ypač skirstant išteklius kultūrinės reikšmės objektų išsaugojimui ir būklės gerinimui;
6. pabrėžia, kad socialinis, ekonominis ir aplinkos tvarumas – tai visos turizmo veiklos plėtros ir palaikymo esminė sąlyga; ragina Komisiją prireikus po viešų konsultacijų ir poveikio vertinimo ir atsižvelgiant į geriausią valstybių narių praktiką sukurti Europos ženklą, kad būtų galima atpažinti aukštos kokybės produktus ir paslaugas bei tuo pačiu metu sustiprinti Europos įvaizdį visame pasaulyje, derinti šią iniciatyvą su Europos paveldo ženklo iniciatyva ir su UNESCO pasaulio paveldo vietovių sąrašu;
7. ragina Komisiją pasisakyti už tai, kad į Pasaulio paveldo sąrašą būtų įrašytos valstybių narių liaudies tradicijos, taip pat ir kulinarinės, siekiant išsaugoti jas būsimoms kartoms ir sukurti Europos liaudies tradicijų populiarinimo Europos ir tarptautiniu lygmeniu strategiją;
8. pakartoja, kad plėtojant tvarias turizmo formas ir turizmą prisiimant socialinę atsakomybę vietos ekonomikai bus suteikiamas ilgalaikis pajamų šaltinis ir stabilaus užimtumo skatinimo priemonė bei tuo pačiu metu bus galima saugoti ir gerinti visų regionų kraštovaizdį ir kultūrinį, amatų, istorinį bei socialinį paveldą, taip pat atsižvelgiant į tinklo „Natura 2000“ teikiamas galimybes; taigi laikosi nuomonės, kad reikia išnaudoti sąveiką tarp turizmo veiklos skatinimo ir visų regioninių ypatumų, kuriais galima prisidėti prie regioninės ir vietos ekonomikos atgaivinimo; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą planuoti tvaraus pakrančių ir jūrų turizmo strategijos parengimą ir tikisi, kad taip pat bus rengiamos specialios strategijos, susijusios su salomis, kalnuotais regionais ir kitomis jautriomis vietovėmis;
9. mano, kad tvarus turizmo vystymas turėtų būti organizuojamas taip, kad gamtos ir kultūros turtas bei paveldas būtų saugomas ir šiandien, ir išsaugotas ateities kartoms;
10. pabrėžia labai svarbų ERPF ir EŽŪFKP vaidmenį, kurį jie gali atlikti pritraukiant daugiau turistų į kaimą ir įvairinant ekonominę veiklą kaime;
11. pabrėžia sporto vaidmenį skatinant turizmą ir pritaria tokioms iniciatyvoms kaip projektas „Vandens sportas Atlanto vandenyno regione“; primena, kad sportas yra kultūrinis bei veikla paremtas tikslas, kuris gali pritraukti turistus į periferinius Europos regionus;
12. pritaria Komisijos pasiūlymui sujunti turizmo skatinimo veiksmus į keturias prioritetines grupes; tačiau mano, kad plėtojant naują Europos turizmo politiką reikia laikytis integruoto požiūrio, glaudžiai siejamo su kiekvieno regiono specifika, ir veiksmingai koordinuoti Bendrijos, nacionalines, regionines ir vietos politikos priemones, kurios sudaro sąlygas išnaudoti sąveiką tarp įvairių veiklos sričių, turinčių tiesioginį ar netiesioginį poveikį turizmui, ir tuo pačiu metu reikia laikytis subsidiarumo principo; ragina valstybes nares kuo anksčiau į diskusijas įtraukti atitinkamas regionines ir vietos valdžios institucijas;
13. ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas skatinti ir remti integruotų turizmo tinklų ir projektų, apimančių visus infrastruktūros aspektus, kūrimą, kad būtų išvengta nekoordinuojamos plėtros, bei skatinti partnerysčių kūrimą siekiant keistis geriausia patirtimi; ragina regionines ir vietos institucijas aktyviai dalyvauti, vadovaujantis subsidiarumo ir partnerystės principais; pabrėžia, kad reikia imtis konkrečių iniciatyvų siekiant paremti naujoves ir kurti naujas informacines technologijas ir ryšių kanalus; ragina parengti iniciatyvas siekiant tinkamai naudoti finansinės inžinerijos sistemas, skatinti elektroninę prekybą ir pašalinti vystymosi kliūtis, kurių vis dar yra vidaus rinkoje; ragina supaprastinti taisykles, kad būtų sudarytos sąlygos turizmo pramonės suinteresuotiesiems subjektams, ypač mažoms ir vidutinėms įmonėms, savarankiškai dirbantiems ir kultūros bei kūrybinės pramonės atstovams, naudotis atitinkamomis finansinėmis priemonėmis, ypač mikrokreditais;
14. mano, kad reikalinga europinė turistų teisių apsaugos ir saugumo politika;
15. pabrėžia, kad būtina saugoti ir didinti Europos Sąjungoje siūlomų turizmo paslaugų įvairovę, remiantis ekonominiais, socialiniais, aplinkos ir teritorinės sanglaudos kriterijais;
16. pabrėžia, kad pakrančių regionai, salos, atokiausi ir kalnuoti regionai, kurių ekonomika dažnai priklauso nuo turizmo, labiausiai nukenčia nuo turizmo veiklos poveikio aplinkai ir nuo visuotinės klimato kaitos problemos ir į tai taip pat turėtų būti atsižvelgiama naujoje turizmo politikoje; todėl pabrėžia investicijų, kurios skiriamos šiuose regionuose, tvarumo būtinybę;
17. mano, kad būtina kompensuoti sezoninio turizmo padarinius visokeriopai įvairinant ir specializuojant turizmą ir remiant visas ištisus metus vykstančio turizmo formas, turizmo maršrutus, ekologinį ir socialinį turizmą, ypač tas turizmo formas, kurios skirtos moksleiviams, jaunimui, riboto judumo žmonėms ir vyresnio amžiaus žmonėms, kurie sudaro rinką, turinčią dideles augimo galimybes; palankiai vertina vykdant parengiamąją veiklą CALYPSO pasiektus rezultatus ir ragina Komisiją toliau dirbti užtikrinant būsimą vystymąsi ir remti vyresnio amžiaus žmonių, jaunimo, neįgalių asmenų ir kitų socialiai remtinų grupių turizmo mainų tarp valstybių narių ne sezono metu paramos priemonių kūrimą;
18. prašo Komisijos parengti strateginį planą, siekiant pritraukti turistus iš besivystančių šalių, ypač iš BRIK šalių (Brazilija, Rusija, Indija, Kinija), pasirašant bendradarbiavimo susitarimus, skatinant turizmą ir plėtojant lankstesnę turistinių vizų gavimo politiką; mano, kad ES turizmo skatinimo veiksmais kaip paskirties vieta turėtų būti propaguojama visa Europa, šie veiksmai turėtų papildyti valstybių narių ir regionų bei vietos valdžios institucijų veiksmus ir neturėtų būti teikiama pirmenybė vienoms turistinėms vietoms, palyginus jas su kitomis;
19. džiaugiasi, kad Komisija atsižvelgia į socialinius-ekonominius ir aplinkosauginius padarinius, susijusius su turizmo sektoriumi, ir skatina dėti pastangas siekiant didesnio konkurencingumo ir kartu atsakingo išteklių (energijos, vandens, žaliavų ir t. t.) valdymo;
20. pažymi, kad svarbu sudaryti galimybes regioniniam judumui ir susisiekimui, ypač sunkiai prieinamų regionų atveju, siekiant užtikrinti tikrą turizmo politikos sėkmę visuose Europos Sąjungos regionuose;
21. ragina daugiau dėmesio skirti užimtumo turizmo sektoriuje kokybei, didžiausią dėmesį skiriant profesiniams mokymams technologijų ir kalbų srityse, MVĮ ir verslumo, ypač moterų ir jaunimo verslumo, rėmimui, darbo jėgos mobilumui ir deramam užmokesčiui ir kovai su nelegaliu darbu bei išnaudojimo prevencijai; skatina valstybes nares ir regioninės bei vietos valdžios institucijas pasinaudoti Europos socialinio fondo siūlomomis profesinio mokymo priemonėmis ir kitomis Bendrijos ir nacionalinėmis priemonėmis; pabrėžia, kad svarbu imtis priemonių, skirtų užtikrinti, kad dėl turizmo veiklos sezoniškumo nebūtų pažeista pusiausvyra regioninėje darbo rinkoje;
22. pabrėžia, kad turizmo sektorius turėtų geriau pasinaudoti visomis tarpvalstybinių investicijų į konkurencingas įmonių grupes tiek prie Europos Sąjungos vidaus, tiek prie išorės sienų teikiamomis galimybėmis;
23. ragina valstybes nares supaprastinti taisykles ir sumažinti administracinę naštą, kad būtų galima optimaliai pasinaudoti Europos finansinėmis priemonėmis, kurios numatytos dabartiniam finansinio programavimo laikotarpiui, ir didinti turizmo sektoriaus ir turistų lankomų vietų konkurencingumą; ragina, kad peržiūrint sanglaudos politiką ir atsižvelgiant į naują Sutartyje nustatytą kompetenciją turizmo srityje būtų padidintas turizmo kaip socialinės, ekonominės ir teritorinės pusiausvyros atstatymo veiksnio vaidmuo; tikisi, kad norint taikyti visas su turizmu susijusias ES finansavimo priemones turės būti teikiamos konkurencingos aukštų standartų ir kokybės paslaugos ir užtikrinamas tvarumas; ragina, kad į kitas finansines perspektyvas ir struktūrinių fondų reglamentus kaip prioritetinė sritis būtų įtrauktas degradavusių turistinių vietų ar krypčių pertvarkymas, siekiant užtikrinti jų konkurencingumą ir tvarumą;
24. mano, kad geresnis visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant Europos, nacionalines, regionines ir vietos valdžios institucijas, veiklos koordinavimas ir geresnis veiksmų ir finansinių išteklių, skiriamų iš struktūrinių fondų ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai, papildomumas paskatins labiau integruotą ir tvaresnį turizmo sektoriaus vystymąsi ir padės išnaudoti visą jo potencialą;
25. pabrėžia, kad turizmo sektoriuje labai svarbi tinkama infrastruktūra ir atsižvelgdamas į tai ragina siekti pažangos transeuropinių transporto tinklų, ypač jūrų greitkelių, plėtros srityje;
26. ragina viso turizmo potencialo neišnaudojančius regionus pasekti ES ir už jos ribų turizmo srityje sukauptais gerosios praktikos pavyzdžiais, lėmusiais, kad per pastaruosius dešimt metų turizmo veikla smarkiai išaugo;
27. rekomenduoja sukurti ES internetinę turizmo platformą, kad kuo veiksmingiau būtų panaudojamas vietos ir regioninio turizmo potencialas.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
28.2.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
32
1
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
François Alfonsi, Luís Paulo Alves, Charalampos Angourakis, Jean-Paul Besset, Alain Cadec, Salvatore Caronna, Rosa Estaràs Ferragut, Danuta Maria Hübner, Seán Kelly, Evgeni Kirilov, Constanze Angela Krehl, Ramona Nicole Mănescu, Riikka Manner, Iosif Matula, Erminia Mazzoni, Lambert van Nistelrooij, Jan Olbrycht, Wojciech Michał Olejniczak, Markus Pieper, Tomasz Piotr Poręba, Monika Smolková, Georgios Stavrakakis, Nuno Teixeira, Michail Tremopoulos, Oldřich Vlasák, Kerstin Westphal, Hermann Winkler
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Karima Delli, Karin Kadenbach, Andrey Kovatchev, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Patrice Tirolien, Derek Vaughan
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Stanimir Ilchev
1.3.2011
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto NUOMONĖ
pateikta Transporto ir turizmo komitetui
dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja Europos turizmo politika)
( 2010/2206(INI) )
Nuomonės referentas:
Rareş-Lucian Niculescu
PASIŪLYMAI
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta EŽŪFKP įnašo į Europos kaimo turizmo vystymą vertę, ir pabrėžia, kad reikia ir toliau taikyti šio fondo pagal BŽŪP po 2013 m. remiamas priemones ir teikiant pakankamą finansavimą, kad būtų laikomasi nustatytų siekių; dar kartą ragina supaprastinti BŽŪP ir mažinti su šia politika, kurios neatskiriama dalis yra EŽŪFKP, susijusią biurokratiją;
2. atkreipia dėmesį į tai, kad ateityje kaimo ir agrarinio turizmo paramos priemonės turi būti visiškai suderintos su BŽŪP tikslais, strategijomis ir priemonėmis kaimo plėtros srityje, o ypač su tais, kurie susiję su viešųjų gėrybių, pvz., žemės priežiūra, kraštovaizdžio išsaugojimu, biologine įvairove, miškininkyste, kaimo paveldo išsaugojimu ir plėtra, teikimu;
3. atkreipia dėmesį į klimato kaitos poveikį Europos teritorijoms ir į pasekmes turizmo pramonei; pataria šiuo tikslu sukurti kokybės chartiją siekiant skatinti tvarų turizmą vietovėse, kurioms gresia pavojus, siekiant paskatinti gerąją praktiką, susijusią su infrastruktūromis ir turizmo paslaugomis;
4. mano, kad kaimo turizmo ir agrarinio turizmo plėtros finansavimas ES visiškai pagrįstas, kadangi tuose sektoriuose daugiau kaip 500 000 apgyvendinimo įstaigų ir apie 6 500 000 lovų, iš kurių 15–20 % yra agrarinio turizmo vietovėse; nurodo, kad pastaruosius 10–15 metų pasiūla ir paklausa šiuose sektoriuose kasmet išaugo 10–15 %, o visas turizmo sektorius tuo pačiu metu vidutiniškai augo 4–5 %;
5. mano, kad ateityje taikant kaimo ir regiono plėtros programas turėtų būti veiksmingai remiamas turizmo sektorius; taip pat mano, kad reikia skirti ypatingą dėmesį žinių perdavimo ir tarpvalstybinio pasikeitimo gerąja patirtimi skatinimui, remiantis jau egzistuojančių Europos tinklų pvz., NECSTouR, darbu;
6. pabrėžia, kad kaimo ir agrarinis turizmas labai padeda gerinti gyvenimo kokybę kaimo vietovėse, įvairinti kaimo ekonomiką ir skatinti teritorinę pusiausvyrą, todėl, kad jis skatina naujas galimybes, ypač jaunimui ir moterims, kadangi ši veikla labai papildo pirminio sektoriaus tradicinę veiklą ir kartais ją net sustiprina (kaip agroturizmo atveju) ir prisideda prie kaimo vietovių tuštėjimo stabdymo kuriant darbo vietas; primena, kad jis taip pat padeda išsaugoti ir pažinti kultūrinį identitetą ir tradicinius papročius bei tradicinius maisto produktus; taip pat ragina didesnį dėmesį kreipti į sektoriaus darbo vietų kokybę;
7. pabrėžia, kad vykdant turistinę veiklą reikia visada gerbti kraštovaizdį ir aplinką; taip pat pabrėžia, kad, kaip nurodyta Europos kraštovaizdžio konvencijoje, reikėtų siekti sukurti darnią socialinių poreikių, ekonominės veiklos ir aplinkos pusiausvyrą;
8. atkreipia dėmesį į tai, kad kaimo turizmas ir agroturizmas yra švarus, nekilnojamas ekonomikos sektorius, kuriam dėl jo būdingų bruožų, skirtingai nuo kitų Europos turizmo, pvz., pakrančių turizmo, rūšių, mažiau įtakos turi sezonai, taigi, įsipareigojant siekti jo plėtros taip pat įsipareigojama kurti naujas, tvarias ir aukštos kokybės darbo vietas;
9. pabrėžia, kad kaimo turizmas ir agroturizmas yra svarbūs siekiant pasiruošti sezoninio pobūdžio turizmui, ypač labiausiai nutolusiuose regionuose; mano, kad nuo šiol yra labai svarbu atsižvelgti į šių regionų prieinamumą, numatant galimybes išplėsti Europos transporto tinklus;
10. taip pat pabrėžia, kad kaimo ir agrariniam turizmui reikia skirti ypatingą dėmesį, kadangi tam tikrais aspektais jis labiau pažeidžiamas nei kiti turizmo sektoriai, įskaitant tai, kad reikia gerinti kaimo vietovių infrastruktūrą ir transporto tinklus, jas siejančius su miestais, ribotas galimybes gauti paskolą agrarinio turizmo veiklai vystyti ir nepakankamai išvystytą bei rinkos tendencijų neatitinkančią pasiūlą;
11. pabrėžia, kad reikia skatinti mokymus ir naujoves, kurie labai svarbūs norint plėtoti kaimo turizmo ir agroturizmo konkurencingumą; primena, kad dauguma šią veiklą vykdančių įmonių yra labai mažos, tačiau atlieka labai svarbų vaidmenį kuriant darbo vietas moterims ir jaunimui, taigi priemonės, sukurtos siekiant pagerinti tokių darbuotojų kvalifikaciją, gali būti taikomos kitai kaimo zonų ekonominei veiklai;
12. pabrėžia, kad kaimo ir agrarinis turizmas atlieka svarbų vaidmenį kuriant tiesioginę vietos maisto produktų ir diferencijuotos kokybės produktų (gaunamų iš ekologiškų ūkių, SKVN, SGN ir kt.) sąsają su tiekimo grandine, taip, kad būtų sukurta sistema, užtikrinanti produktų gamybą, perdirbimą ir prekybą vietoje;
13 mano, kad reikia stiprinti ūkininkų prekybos pajėgumus ir gerinti jų galimybes patekti į vietos rinkas, tokiu būdu sudarant galimybes maitinimo sektoriaus įstaigoms lengviau įsigyti joms reikalingų vietos produktų;
14. pabrėžia, kad svarbu, jog Sąjungos ir trečiųjų valstybių piliečiai geriau susipažintų su kaimo turizmo galimybėmis, daugiau apie jį rašant Europos portale visiteurope.com; taip pat siūlo pagerinti turistinės pasiūlos ir tinklo „Natura 200“ sąveiką siekiant atkreipti kuo didesnį dėmesį į pastangas apsaugoti ir išsaugoti šias zonas ir dar labiau paskatinti jų vystymąsi;
15. kviečia Komisiją skatinti rengti mokymus, kurių tikslas būtų panaudoti ūkininkų profesines žinias turizmo sektoriuje siekiant kaimo zonose skatinti ekonominę diversifikaciją;
16. primena, kad Europos Sąjungoje vienas asmuo iš šešių yra neįgalus, taigi reikia skatinti kaimo turizmą ir agroturizmą, pritaikytą ir prieinamą neįgaliems ir riboto judumo asmenims;
17. pripažįsta Komisijos pasiūlyto forumo „IRT ir turizmas“ svarbą, tačiau yra įsitikinęs, kad reikėtų dėti visas pastangas, kad kaimo vietovės būtų aprūpintos naujausia IT infrastruktūra (pvz., plačiajuosčio interneto ryšio paslaugomis) siekiant pateikti ir sujungti į tinklą visą informaciją, kurios reikia norint keistis gerąja patirtimi, ir vykdyti mokymo veiklą siekiant, pvz., pagal konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIP), vystyti daugiakalbius informacinių technologijų išteklius, kuriuos taikant galėtų būti palengvinamas tarptautinis turizmas;
18. apgailestauja, kad nėra oficialios kaimo ir agrarinio turizmo statistikos ir kad galima gauti vien tik spėjimais pagrįstą informaciją; palankiai vertina svarstomas priemones, kuriomis siekiama sutelkti socialinių ir ekonominių žinių bazę turizmo srityje, nepamirštant, kad reikėtų kuo labiau vengti užkrauti papildomą finansinę ir administracinę naštą;
19. ragina Komisiją vystyti kaimo turizmą ir agroturizmą visus metus; taigi siūlo pratęsti CALYPSO iniciatyvą po 2011 m. ir įgyvendinant programas skirti daugiau dėmesio kaimo ir agrariniam turizmui, sukuriant naudingas sąveikas su kitomis šalia kaimo vietovių vykdomomis turizmo formomis (pvz., sporto, jūros, kultūriniu, religiniu turizmu ir kt.); prašo, kad Komisija skirtų ypatingą dėmesį kaimo turizmui ir agroturizmui rengdama visas Sąjungos makroregionų strategijas, pvz., ES strategiją dėl Dunojaus regiono, apimančias skurdžiausius Europos Sąjungos regionus;
20. siūlo Komisijai nustatyti derinimo taisykles, susijusias su kokybės įvertinimo kriterijų nustatymu kaimo turizmo ir agroturizmo srityje, kaip tai daroma tradicinės viešbučių veiklos srityje – įvairūs ženklai suteikiami remiantis griežtų kriterijų visuma siekiant išvengti atitinkamų ženklų nuvertinimo;
21. atsižvelgdamas į iniciatyvų „Europos kultūros sostinė“ ir „Europos paveldo ženklas“ sėkmę, siūlo parengti panašią iniciatyvą Europos turistinių kaimo vietovių ženklui sukurti; pabrėžia, kad Europos ženklas turėtų būti rengiamas remiantis objektyviais vertinimo kriterijais, kad turėtų būti išlaikyti jau egzistuojantys nacionaliniai kokybės ženklai, ir kad yra svarbu užtikrinti vartotojui reikalingą skaidrumą; ragina, kad šis ženklas būtų naudojamas savanoriškai.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
28.2.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
29
1
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
John Stuart Agnew, José Bové, Luis Manuel Capoulas Santos, Michel Dantin, Paolo De Castro, Albert Deß, Herbert Dorfmann, Béla Glattfelder, Martin Häusling, Peter Jahr, Elisabeth Jeggle, Jarosław Kalinowski, Elisabeth Köstinger, Agnès Le Brun, George Lyon, Krisztina Morvai, Mariya Nedelcheva, Rareş-Lucian Niculescu, Wojciech Michał Olejniczak, Georgios Papastamkos, Marit Paulsen, Britta Reimers, Ulrike Rodust, Alfreds Rubiks, Giancarlo Scottà, Sergio Paolo Francesco Silvestris, Alyn Smith, Csaba Sándor Tabajdi, Marc Tarabella
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Giovanni La Via
3.2.2011
Kultūros ir švietimo komiteto NUOMONĖ
pateikta Transporto ir turizmo komitetui
dėl turistų lankomiausio žemyno – Europos (nauja turizmo politika)
( 2010/2206(INI) )
Nuomonės referentė: Hella Ranner
PASIŪLYMAI
Kultūros ir švietimo komitetas ragina atsakingą Transporto ir turizmo komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. primena, kad su kultūra, švietimu ir sportu susijusios kelionės tampa vis populiaresnės, taigi, ragina valstybes nares, vietos ir regionines valdžios institucijas remti tokias turizmo formas, taikant lankstesnį požiūrį ir prisitaikant prie naujų rūšių vartotojų, atsirandančių dėl demografinių pokyčių, ir atsižvelgti į naujas turizmo rūšis, pritaikytas prie vartotojų išsakomų pageidavimų;
2. pažymi, kad kultūrinis turizmas yra didžiausias Europos turizmo pramonės segmentas ir kad pastaraisiais metais jame įvyko didžiulių pokyčių ir šiuo metu jame susitelkiama ne tik ties pagrindiniais istoriniais miestais ir turistiniais kurortais ar žymiais įvykiais ir renginiais, bet ir mažesniais miesteliais ir istoriniais, kultūriniais bei gamtiniais maršrutais, traukiančiais žmones, kurie ieško žinių, kultūrinio dialogo, gamtos bei kultūros;
3. mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti neįgalių asmenų prieigos pagerinimui pritaikant pastatus ir apmokant personalą;
4. pabrėžia sąžiningo ir tvaraus turizmo sistemų svarbą, nes jomis būtų užtikrinama laisvalaikio veikla, skatinanti sąžiningą prekybą, solidarumą ir ekologišką plėtrą;
5. atitinkamai ragina Komisiją, pagal savo naujas kompetencijos sritis, atsiradusias pagal Lisabonos sutartį, pabrėžti kultūrinį Europos turizmo aspektą, siekiant užtikrinti ekonominį, socialinį, teritorinį, kraštovaizdžio ir aplinkos apsaugos tvarumą;
6. atkreipia dėmesį į svarbų valstybės institucijų, ypač teritorinių valdžios institucijų ir asociacijų vaidmenį suteikiant kaip galima platesnio spektro prieigą prie laisvalaikio veiklos, įskaitant ir neįgalias gyventojų grupes bei jaunimą (atostogų stovyklos, laisvalaikio centrai, sportas ir kultūrinė veikla ir t.t.), nuolat užtikrinant plačią socialinę įvairovę;
7. pabrėžia, kad labai svarbu gerinti švietimo kokybę naudojant mokymosi visą gyvenimą programas, kuriomis pabrėžiami judumą skatinantys veiksmai, pvz., judumo programa „Leonardo da Vinci“, paruošiamasis bandomasis projektas „Erasmus“, skirtas verslininkams, ir programa „Grundtvig“; taip pat mano, kad labai svarbu pagerinti turizmo versle dirbančio personalo mokymą, žinias, įgūdžius, sugebėjimus ir profesines perspektyvas vykdant mokymosi visą gyvenimą programas;
8. pabrėžia, kad reikia plėtoti Europos ir tarptautinį studentų judumą tarp turizmo srities profesinių mokyklų ir aukštojo lavinimo institucijų, siekiant, kad studentai galėtų įgyti pažangiosios patirties ir ja keistis, taip pat įgyti praktinių žinių bei tobulinti kalbos įgūdžius;
9. išreiškia susirūpinimą dėl vis intensyvesnio kultūros ir kalbos standartizavimo; todėl pabrėžia kultūrinės, kalbinės ir paveldo įvairovės svarbą;
10. pabrėžia vadinamosios dvigubos švietimo sistemos privalumus turizmo sektoriuje ir tai, kad svarbu derinti praktinę patirtį su mokymusi profesinėse ir (arba) aukštojo lavinimo institucijose, taip gerinant ir teorinius, ir praktinius įgūdžius;
11. primena, kad Europos kultūrinis paveldas ir kalbinė įvairovė sukuria didelį konkurencinį privalumą pasaulinėje turizmo rinkoje ir ragina tinkamai pripažinti šiuos veiksnius atliekant ekonominę turizmo sektoriaus analizę, ypač skirstant išteklius, reikalingus kultūrinės reikšmės maršrutų palaikymui ir atnaujinimui;
12. mano, kad Europos Sąjungos iniciatyvos, pvz., „Europos kultūros sostinė“, „Europos paveldo ženklas“ ir „Geležinės uždangos kelias“, kurioms reikia plataus masto sąveikos su Europos Tarybos programos „Europos kultūros keliai“ (pvz., „Šv. Jokūbo kelias“, „Via Francigena“ ar kiti pripažinti keliai) ir Europos kultūros kelių instituto projektais, yra reikalingos Europos paveldui, šiuolaikiniam kūrybiškumui ir kultūrinio turizmo tvarumui skatinti, pritraukti naujus vartotojus ir remti labiau nutolusius bei mažiau žinomus regionus; todėl ragina vystyti glaudesnius ryšius su tradicine kultūra regionuose ir imtis priemonių, skirtų apsaugoti tradicinius miesto bei kaimo vietovių kraštovaizdžius; džiaugiasi programomis EDEN ir NECSTouR, kadangi jos skatina tvarią ekonominę plėtrą;
13. pabrėžia Europos kultūros kelių kultūrinę ir turistinę vertę skatinant bendrą Europos kultūros paveldą ir ragina Komisiją paspartinti bendradarbiavimą su Europos Taryba šioje srityje bei numatyti tam reikalingą finansavimą;
14. ragina Komisiją įvertinti ES programos „Europos kultūros sostinės“ poveikį turizmui ir informuoti Parlamentą, ar būtina persvarstyti valdysenos metodus, finansavimo susitarimus ir procedūras, kuriais vadovaujantis įtraukiamos kultūros institucijos ir asociacijos, siekiant investuoti į ilgaamžį ir tvarų procesą bei bendradarbiavimą;
15. atkreipia dėmesį į svarbų vaidmenį, kurį sportas vaidina skatinant turizmą žiūrovams ir dalyviams keliaujant į renginius, ir ragina numatyti specialias politikos priemones, skirtas sporto turizmo skatinimui ir rėmimui;
16. atkreipia dėmesį į Europos kelių, pvz. Europos Tarybos programos „Europos kultūros keliai“ vaidmenį, kuria susitelkiama ties specifinėmis temomis arba istoriniais keliais, siūlomas tiek įprastinio, tiek ir netradicinio požiūrio kultūrinis turinys ir skatinamos diskusijos bei kūrybingas ir individualus požiūris; mano, kad tokie keliai patys gali būti laikomi kultūros produktais, vaidinančiais svarbų vaidmenį kuriant operatorių ir asociacijų iš daugiau nei vienos valstybės narės, tinklus; šie operatoriai ir asociacijos dirbtų kartu kuriant Europos kultūros, abipusio supratimo ir taikaus sambūvio, turizmo, operatorių, keliautojų ir menininkų judumą, pažintį su vietos tradicijomis ir potencialu bei kultūrų dialogą ir pasitikėjimą vienas kitu skatinančias sistemas;
17. taip pat ragina prižiūrėti, valdyti ir tarpusavyje susieti veikiančias ES programas ir teikti joms pakankamus išteklius siekiant, kad būtų išnaudotos visos jų galimybės, ir remti integruotą požiūį į turizmą;
18. nurodo, kad kultūrinis turizmas gali stipriai prisidėti įveikiant dabartinę ekonominę bei užimtumo krizę, nes juo tinkamai panaudojami įgūdžiai ir teritorinis potencialas bei skatinama kaimo vietovių ir mažų miestų plėtra, nes ilgainiui įvairiuose segmentuose didėja turistų nakvynės poreikis, taip pat yra skatinamas kultūrinis bei kraštovaizdžio paveldas ir mobilumas, suteikiant postūmį tradicinių vietos valgių ir vynų vartojimui bei sukuriant aukštos kokybės maršrutus;
19. pabrėžia sporto vaidmenį skatinant turizmą ir pritaria tokioms iniciatyvoms kaip projektas „Vandens sportas Atlanto vandenyno regione“; primena, kad sportas yra kultūrinis bei veikla paremtas tikslas, kuris gali pritraukti turistus į periferinius Europos regionus;
20. mano, kad meninės ir kultūrinės veiklos bei sporto renginių organizavimas skatina judumą ir pritraukia turistų;
21. ragina kultūrų dialogą laikyti priemone, skirta skatinti socialinę bei kultūrinę plėtrą tiek miestų, tiek ir ne miestų regionuose bei pabrėžia kūrybinį kultūrinės įvairovės potencialą bei ties juo susitelkiančias programas (pvz. bendrą Komisijos ir Europos Tarybos programą „Kultūrų miestai“) kaip varomąją ne tik turizmo pramonės bendrovių ir naujovių jėgą;
22. primena, kad www.visiteurope.com yra interneto svetainė, kurią reikėtų toliau plėtoti siekiant pagerinti Europos ir jos paveldo matomumą teikiant informaciją, skirtą turistų poreikiams patenkinti kuo daugiau ES kalbų, o taip pat pagrindinėmis pasaulio kalbomis; pabrėžia, kad ji turėtų būti viena iš pagrindinių interneto svetainių, kurioje būtų kartu pateikiamos visos programos ir nurodomas jų taikymas;
23. pabrėžia struktūrinę problemą, susijusią su Europos turizmo sektoriaus sezoniškumu; pabrėžia kultūrinio ir šviečiamojo turizmo vaidmenį prailginant turistinį sezoną ir mažinant neigiamą socialinį bei ekonominį sezoniškumo poveikį; todėl pritaria Komisijos parengiamųjų veiksmų programai „Calypso“, kuri skirta skatinti socialinį turizmą ir mažinti sezoniškumą;
24. ragina Komisiją paprašyti valstybių narių užtikrinti, kad tradiciniai ir nauji įgūdžiai turizmo, apgyvendinimo ir teritorinės plėtros srityse būtų pripažinti Europos kvalifikacijų sandaros srityje;
25. pabrėžia, kad būtina aiškiai nustatyti konkrečias gyventojų grupes, pvz. pagyvenusius asmenis, jaunimą ir šeimas, nes tai būtina norint siūlyti specialiai jiems pritaikytas paslaugas ir veiklą;
26. pritaria pasiūlymui dėl neoficialaus keitimosi informacija mechanizmo, kuriuo būtų gerinamas mokyklinių atostogų koordinavimas;
27. ragina aiškiau susieti ES struktūrinių fondų panaudojimą 2010–2017 m. laikotarpiu su kultūrinių ir turistinių maršrutų skatinimu ir su maršrutų įvairiose valstybėse narėse sujungimu; tai būtų veiksmingos teritorinės plėtros priemonė;
28. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti su sportu susijusį turizmą ir paspartinti investicijas tokiuose maršrutuose kaip Europos kalnų keliai bei dviračių takai, einantys per keletą Europos regionų, bei paspartinti kitas judumą, fizinį aktyvumą ir sveiką gyvenimo būdą skatinančias priemones;
29. nurodo, kad tinkamas kultūrinių renginių, muzikos festivalių, meno parodų ir panašių renginių organizavimas ir rengimas skatina kultūrinį turizmą, kuris yra ypač svarbus Europai, jei ji siekia išlikti turistų lankomiausiu žemynu pasaulyje;
30. ragina išnagrinėti ir remti sistemas, kuriomis būtų susitelkiama ties tokiomis kultūrinį turizmą skatinančiomis sritimis kaip maistas, fotografija, teatras ir kinas;
31. mano, kad nauja Europos išorės veiksmų tarnyba gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant ir konsoliduojant Europos, kaip turistų lankomiausio žemyno pasaulyje, statusą.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
25.1.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
25
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Magdi Cristiano Allam, Maria Badia i Cutchet, Zoltán Bagó, Malika Benarab-Attou, Lothar Bisky, Piotr Borys, Jean-Marie Cavada, Silvia Costa, Santiago Fisas Ayxela, Mary Honeyball, Cătălin Sorin Ivan, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Marietje Schaake, Marco Scurria, Joanna Senyszyn, Timo Soini, Emil Stoyanov, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Corneliu Vadim Tudor, Gianni Vattimo, Marie-Christine Vergiat, Sabine Verheyen, Milan Zver
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Liam Aylward, Dominique Baudis, Ivo Belet, Luigi Berlinguer, Rita Borsellino, Nessa Childers, Knut Fleckenstein, Nadja Hirsch, Stephen Hughes, Oriol Junqueras Vies, Seán Kelly, Timothy Kirkhope, Ryszard Antoni Legutko, Ramona Nicole Mănescu, Hans-Peter Martin, Iosif Matula, Jean-Luc Mélenchon, Francisco José Millán Mon, Elisabeth Morin-Chartier, Paul Nuttall, Georgios Papanikolaou, Bernd Posselt, Hella Ranner, Mitro Repo, Robert Rochefort, Olga Sehnalová, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Alyn Smith, Monika Smolková, Rui Tavares, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Iva Zanicchi
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
21.6.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
36
5
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Georges Bach, Izaskun Bilbao Barandica, Antonio Cancian, Michael Cramer, Luis de Grandes Pascual, Saïd El Khadraoui, Ismail Ertug, Carlo Fidanza, Knut Fleckenstein, Jacqueline Foster, Jim Higgins, Dieter-Lebrecht Koch, Georgios Koumoutsakos, Werner Kuhn, Jörg Leichtfried, Bogusław Liberadzki, Marian-Jean Marinescu, Gesine Meissner, Mike Nattrass, Hubert Pirker, David-Maria Sassoli, Vilja Savisaar-Toomast, Olga Sehnalová, Brian Simpson, Keith Taylor, Silvia-Adriana Ţicău, Giommaria Uggias, Thomas Ulmer, Peter van Dalen, Dominique Vlasto, Artur Zasada, Roberts Zīle
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Philip Bradbourn, Frieda Brepoels, Spyros Danellis, Rosa Estaràs Ferragut, Tanja Fajon, Markus Ferber, Dominique Riquet, Laurence J.A.J. Stassen, Ramon Tremosa i Balcells
