GALUTINIS
A6-0070/2006
22.3.2006
***
REKOMENDACIJA
dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo pasirašymo Europos bendrijos vardu
(14343/2005 – C6‑0023/2006 – 2005/0137(AVC))
Žuvininkystės komitetas
Pranešėjas:
Duarte Freitas
PE 368.018v02-00
Procedūrų sutartiniai ženklai
* Konsultavimosi procedūra balsavusių narių balsų dauguma
**I Bendradarbiavimo procedūra (pirmasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma
**II Bendradarbiavimo procedūra (antrasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
*** Pritarimo procedūra visų Parlamento narių balsų dauguma, išskyrus EB sutarties 105, 107, 161 ir 300 straipsniuose bei ES sutarties 7 straipsnyje numatytus atvejus
***I Bendro sprendimo procedūra (pirmasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma
***II Bendro sprendimo procedūra (antrasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
***III Bendro sprendimo procedūra (trečiasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendram tekstui
(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą teisinį pagrindą.)
TURINYS
Puslapis
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS...........................5
AIŠKINAMOJI DALIS..............................................................................................................6
PROCEDŪRA.............................................................................................................................9
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo pasirašymo Europos bendrijos vardu
(14343/2005 – C6‑0023/2006 – 2005/0137(AVC) )
(Pritarimo procedūra)
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo (14343/2005),
– atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti pagal EB sutarties 300 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, siejant ją su 37 straipsniu ir 300 straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos pirmu sakiniu ( C6‑0023/2006 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 75 straipsnį ir 83 straipsnio 7 dalį,
– atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ( A6‑0070/2006 ),
1. pritaria konvencijos pasirašymui;
2. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių bei Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.
AIŠKINAMOJI DALIS
Daugelyje pasaulio šalių tunas yra pagrindinis maisto produktas, taip pat svarbus šių šalių užsienio valiutos šaltinis.
Didžiulis prekybos tunu srautas susijęs su tuno perdirbimo pramone – pagrindine pasaulio žuvies perdirbimo pramone. Šiai pramonei pastatyti tam tikri laivai, gaudantys įvairių rūšių tunus pasaulio vandenyse.
Konservų pramonėje daugiausiai naudojamos tropinių tunų rūšys: geltonuodegiai tunai Thunnus albacares ), dryžuotieji tunai ( Katsuwonus pelamis ) ir didžiaakiai tunai ( Thunnus obsesu ). Pagrindinė šių rūšių žvejybos vieta – Ramiojo vandenyno rytinė dalis. Kai kurių ES valstybių narių žvejybos laivai jau ne vienus metus žvejoja Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje.
Šiuo metu Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje gaubiamaisiais tinklais tunus žvejoja penki Bendrijos laivai. Labiausiai gaudomi dryžuotieji tunai: 2002 m. buvo sužvejota 31 000 tonų šios rūšies žuvų.
Šią svarbią žvejybą reguliuoja Amerikos tropinių tunų komisija (IATTC) – regioninė žvejybos organizacija, kuriai įgaliojimus reguliuoti toli migruojančių žuvų rūšių žvejybą Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje suteikė susitariančiosios šalys.
IATTC įsteigta 1949 m. konvencija, kurią pasirašė Kosta Rikos Respublika ir Jungtinės Amerikos Valstijos kaip pirmosios susitariančiosios šalys.
Po to prie šios konvencijos prisijungė daugiau šalių: Panama (1953 m.), Ekvadoras (1961 m.), Meksika (1964 m.), Kanada (1968 m.), Japonija (1970 m.), Prancūzija ir Nikaragva (1973 m.), Vanuatu (1990 m.), Venesuela (1992 m.), El Salvadoras (1997 m.), Gvatemala (2000 m.), Peru (2002 m.) ir Korėjos Respublika (2005 m.).
1949 m. konvencijoje nustatyta, kad narėmis gali tapati tik valstybės. Vadinasi, Europos Sąjunga negalėtų prisijungti prie IATTC 1949 m. konvencijos pagrindu pagal jos dabartines sąlygas.
Siekiant išspręsti šią problemą buvo pradėtas 1949 m. konvencijos pakeitimo procesas: 1999 m. priimtas Gvajakilio protokolas, kuriuo buvo pataisyta konvencija, kad prie tos regioninės žvejybos organizacijos galėtų prisijungti tokios regionų ekonomikos integracijos organizacijos kaip EB.
Tačiau tam, kad įsigaliotų šis protokolas, jį turi pasirašyti ir ratifikuoti visos IATTC narės. Prasidėjo ilgas procesas (iki šiol protokolą ratifikavo tik keturios narės), ir kol kas EB dar negali oficialiai prisijungti prie IATTC.
Nepaisant to, 1999 m. birželio 10 d. Taryba sprendimu 1999/405/EB nusprendė leisti Ispanijos Karalystei prisijungti prie konvencijos. Ji tai padarė 2003 m. Antigvoje, Gvatemaloje. Sprendime numatyta, kad Ispanija dalyvaus priimant IATTC sprendimus laikydamasi Bendrijos pozicijos ir glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija.
IATTC susitariančiosios šalys remdamosi diskusijomis, kurios nulėmė, kad buvo priimtas Gvajakilio protokolas, sutiko, kad organizacijos statutą reikia suderinti su naujausiais tarptautinės jūrų teisės pokyčiais: 1982 m. Jungtinių Tautų konvencija dėl jūrų teisės, įgyvendinamaisiais susitarimais ir Atsakingos žvejybos elgesio kodeksu (kurį 1995 m. priėmė Maisto ir žemės ūkio organizacijos konferencija, įskaitant 1993 m. susitarimą skatinti žvejų laivus atviroje jūroje laikytis tarptautinių gamtos apsaugos ir valdymo priemonių).
Tačiau pagrindinė paskata toliau skubiai tęsti derybas dėl naujos konvencijos buvo 1995 m. Deklaracija dėl Amerikos tropinių tunų komisiją įsteigusios konvencijos tikslų stiprinimo ir jos galiojimo.
Deklaracijoje buvo nustatyta daug reikšmingų pokyčių:
jūrų teisės principai, kaip atsispindi 1982 m. Jungtinių Tautų konvencijoje dėl jūrų teisės, turi apimti teises ir pareigas, susijusias su konvencijoje pripažintų gyvųjų jūrų išteklių apsauga ir valdymu;
Antigvos konvencija turi būti aiškinama ir taikoma laikantis atitinkamų susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo nuostatų;
tunų žvejyba Ramiojo vandenyno rytinėje dalyje turi būti valdoma laikantis tvarios plėtros nuostatų ir ekosistemos sampratos; o priemonės turi būti priimtos remiantis kiek įmanoma geriausiais moksliniais įrodymais, atsižvelgiant į tunų rūšių apsaugą ir tvarų jų naudojimą;
reikia įtraukti priemones, užtikrinsiančias ilgalaikę delfinų apsaugą;
privalu atsižvelgti į demokratinę sprendimų priėmimo tvarką siekiant užtikrinti reguliuojamų rūšių apsaugą ir tvarų naudojimą;
reikia priimti naują nešališką finansinių indėlių paskirstymo sistemą;
siekiant didesnio visuomenės dalyvavimo ir skaidrumo reikia sukurti tam tikrus mechanizmus, šiam tikslui priimti atitinkamas procedūras;
turi būti stiprinamas tarptautinis bendradarbiavimas siekiant skatinti valstybių mokslinių tyrimų galimybių plėtrą ekosistemų, žvejybos ir technologijų taikymo srityje.
Reaguodama IATTC 1998 m. priėmė rezoliuciją, kuria buvo pradėta kurti nauja konvencija, turėsianti pakeisti 1949 m. konvenciją. Po ilgai trukusių susitikimų buvo suderintas naujas konvencijos tekstas. Šį tekstą 2003 m. birželio mėn. priėmė IATTC, jis yra žinomas kaip Antigvos konvencija.
EB aktyviai dalyvavo kuriant šią naują konvenciją. EB tikslas buvo užtikrinti, kad joje būtų reikalingos nuostatos, kad IATTC taptų atvira organizacija, kurios nare galėtų tapti bet kuri iš tikrųjų suinteresuota šalis pagal 1995 m. Jungtinių Tautų susitarimo dėl dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių 8 straipsnį.
Atsižvelgiant į susidariusią situaciją, dabar yra tinkamas metas Bendrijai sudaryti naują konvenciją, kad ji galų gale galėtų tapti visateise IATTC nare. Jei Gvajakilio protokolas įsigalios anksčiau už Antigvos konvenciją, tai nesutrukdys EB anksčiau prisijungti.
Pranešėjas siūlo pritarti šiam pasiūlymui dėl sprendimo.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Konvencijos dėl 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytos Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo pasirašymo Europos bendrijos vardu
Nuorodos
14343/2005 – C6‑0023/2006 – 2005/0137(AVC)
EP pritarimo prašymo data
20.1.2006
Atsakingas komitetas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
PECH 20.1.2006
Nuomonę teikiantis (- ys ) komitetas (-ai) Paskelbimo per plenarinį posėdį data
Nuomonė nepareikšta Nutarimo data
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
Pranešėjas (-ai) Paskyrimo data
Duarte Freitas 15.9.2005
Pakeistas (-i) pranešėjas (-ai)
Supaprastinta procedūra – nutarimo data
Teisinio pagrindo užginčijimas JURI nuomonės pateikimo data
Svarstymas komitete
22.2.2006
Priėmimo data
21.3.2006
Galutinio balsavimo rezultatai
+: 18
–: 0
0: 0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Elspeth Attwooll, Marie-Hélène Aubert, Luis Manuel Capoulas Santos, Zdzisław Kazimierz Chmielewski, Carmen Fraga Estévez, Ioannis Gklavakis, Alfred Gomolka, Pedro Guerreiro, Heinz Kindermann, Henrik Dam Kristensen, Rosa Miguélez Ramos, Philippe Morillon, Willi Piecyk, Dirk Sterckx, Struan Stevenson, Daniel Varela Suanzes-Carpegna
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (- ys ) narys (- iai )
Dorette Corbey, Duarte Freitas, María Isabel Salinas García
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (- ys ) narys (- iai ) (178 straipsnio 2 dalis)
Pateikimo data
22.3.2006
Pastabos (pateikiamos tik viena kalba)
...
