P7_TA(2010)0421
Daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas ***I
A7-0296/2010
2010 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas ( COM(2009)0189 – C7-0010/2009 – 2009/0057(COD) )
(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2009)0189 ),
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C7–0010/2009 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „Lisabonos sutarties įsigaliojimo poveikis šiuo metu vykdomoms tarpinstitucinėms sprendimų priėmimo procedūroms“ ( COM(2009)0665 ),
–
atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį,
–
atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ( A7–0296/2010 ),
1.
priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;
2.
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu;
3.
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.
P7_TC1-COD(2009)0057
Europos Parlamento pozicija, priimta 2010 m. lapkričio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. .../2011, kuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,
atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę OL C 354, 2010 12 28, p. 68.
,
laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros 2010 m. lapkričio 23 d. Europos Parlamento pozicija.
,
kadangi: (1)
Pagal 2002 m. Johanesburge įvykusiame Jungtinių Tautų pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi priimtą įgyvendinimo planą Europos Sąjunga įsipareigojusi,
inter alia
, išlaikyti arba atkurti žuvų išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, siekiant neatidėliotinai ir, jei įmanoma, ne vėliau kaip iki 2015 m., įgyvendinti šiuos tikslus išeikvotų išteklių atžvilgiu. Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką OL L 358, 2002 12 31, p. 59.
2 straipsnį bendrąja žuvininkystės politika siekiama garantuoti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas.
(2)
▌Turimos biologinės informacijos apie
Vakarų Atlanto
išteklius nepakanka, kad būtų galima atlikti išsamų išteklių įvertinimą, kuris padėtų nustatyti išžvejoti planuojamą žuvų populiacijos dalį, susijusią su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu, ir padėtų susieti bendrą leidžiamą sugauti žuvų kiekį su mokslinėmis sužvejojamų žuvų kiekių prognozėmis. Tačiau nuo 1977 m. kas trejus metus atliekant tarptautinius tyrimus apskaičiuojamas žuvų ikrų gausumo rodiklis gali būti naudojamas kaip išteklių kiekio raidos biologinis rodiklis.
(3)
Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijose nurodoma, kad žvejybos kontrolės taisyklė, grindžiama per paskutinius trejus ikrų tyrimus nustatyta žuvų ikrų gausumo tendencija, padėtų tausiai valdyti išteklius.
(4)
Nuo 2003 m. prevencinio pobūdžio mokslinėse rekomendacijose keletą metų nurodoma, kad sužvejotų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis turėtų būti mažesnis nei 150 000 tonų per metus, tikintis, kad toks naudojimas išliktų tausus, net jeigu žuvų ištekliai nuolat ir ypač gausiai nepasipildytų. Žvejybos kontrolės taisyklė turėtų būti vienodai grindžiama tiek šiomis prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, tiek nuolatiniu BLSK, tikslinamu atsižvelgiant į kintantį išneršiamų ikrų kiekį.
(5)
Nustatant žvejybos kontrolės taisykles taip pat turi būti atsižvelgta į žuvų, išmetamų į jūrą, įskaitant paleistas žuvis, kiekį, nes svarbūs visi iš išteklių sužvejoti kiekiai.
▌
(6)
Ištekliai visų pirma yra pasiskirstę Sąjungos ir Norvegijos vandenyse. Norvegija yra suinteresuota naudoti Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklius. Šie ištekliai dar nėra valdomi pagal bendro valdymo principą.
(7)
Vakarinėje dalyje esantys ištekliai yra ekonominiu požiūriu svarbiausi Sąjungos vandenyse gyvenančių paprastųjų stauridžių ištekliai. Juos žvejoja įvairūs laivynai – pramoniniai (perdirbimui ir užsienio prekybai) ir nepramoniniai (aukštos kokybės šviežios žuvies tiekimui gyventojams).
(8)
Siekiant užtikrinti atitiktį šiame reglamente numatytoms priemonėms, be
2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1224/2009, nustatančiame Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis
OL L 343, 2009 12 22, p. 1.
, ir 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1542/2007 dėl atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo ir svėrimo procedūros OL L 337, 2007 12 21, p. 56.
nustatytų priemonių, turi būti priimtos specialios kontrolės ir priežiūros priemonės. Šios priemonės turėtų ypač padėti išvengti neteisingų pranešimų apie rajonus ir žuvų rūšis.
(9)
Tikslinga užtikrinti, kad planas būtų periodiškai įvertinamas ir, jeigu atlikus tokį įvertinimą būtų nustatyta, kad žvejybos kontrolės taisyklės nebeužtikrina atsargumo principu grindžiamo išteklių valdymo, turėtų būti užtikrinta galimybė planą pakeisti.
(10)
Kad būtų laikomasi 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo OL L 223, 2006 8 15, p. 1.
21 straipsnio a punkto i ir iv papunkčių, jei prognozuojama, kad neršiančių žuvų išteklių kiekis bus 130 % mažesnis nei 1982 m. – kai ištekliai pasipildė itin gausiai, – turėtų būti parengtas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnio nuostatas atitinkantis išteklių atkūrimo planas, o visais kitais atvejais – išteklių valdymo planas. 130 % mažesnis nei 1982 m. neršiančių žuvų išteklių kiekis rodo, kad pasiektas prevencinis biomasės kiekis.
(11)
Žvejybos galimybių nustatymas bei paskirstymas bendroje žuvininkystės politikoje daro
tiesioginį poveikį valstybių narių žvejybos laivynų socialinei ir ekonominei padėčiai,
todėl ypatingai svarbu atsižvelgti į tai, kad smulkūs pakrančių žvejybos laivynai, tiesiogiai susiję su pakrančių žvejybos rajonais, kurie labai priklausomi nuo žvejybos, gyventojams parduoda šviežias žuvis.
(12)
Biologinės nuorodos ir parametrai, įeinantys į žvejybos taisyklę, turėtų atspindėti naujausias mokslines rekomendacijas. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus dėl į žvejybos taisyklę įtrauktų tam tikrų biologinių nuorodų ir parametrų, kaip nurodyta priede, keitimo, siekiant greitai reaguoti į pasikeitusias mokslines rekomendacijas, grindžiamas geresnėmis žiniomis ir metodais. Labai svarbu, kad parengiamųjų darbų metu Komisija tinkamai konsultuotųsi, įskaitant konsultacijas ekspertų lygiu,
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
I SKYRIUS
DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS
1 straipsnis
Dalykas
Šiuo reglamentu nustatomas ilgalaikis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių išsaugojimo ir valdymo planas (toliau – planas).
2 straipsnis
Taikymo sritis
Planas taikomas paprastųjų stauridžių ištekliams, esantiems TJTT IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIa, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d ir e kvadratų ES ir tarptautiniuose vandenyse.
Su pakrančių laivynu susijęs valdymo rajonų tvarkymas, norint įgyvendinti šį planą, turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į šio laivyno segmento istorines teises.
3 straipsnis
Apibrėžtys
Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:
a)
TJTT – Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba; TJTT kvadratas – tos organizacijos nustatytas statistinis žvejybos rajonas;
b)
Vakarų Atlanto paprastosios stauridės – 2 straipsnyje nurodytiems ištekliams priklausančios paprastosios stauridės;
c)
bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK) – Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį galima kasmet sužvejoti ir iškrauti;
d)
bendras sužvejojamas kiekis – jūroje sužvejotas Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį sudaro taikomas BLSK ir numatomas į jūrą išmetamų žuvų kiekis, apskaičiuotas atitinkamiems metams pagal šio reglamento nuostatas;
e)
ikrų tyrimo rodiklis – apytikriai apskaičiuotas paprastųjų stauridžių ikrų skaičius, gautas atlikus trimetį tarptautinį Atlanto vandenyne esančių atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių ikrų tyrimą, ir padalintas iš 1015;
f)
paleistos žuvys – sugautos ir dar neįkėlus į laivą į jūrą paleistos žuvys.
II SKYRIUS
ILGALAIKIO IŠTEKLIŲ VALDYMO TIKSLAS
4 straipsnis
Plano tikslas
Šio plano tikslas – išlaikyti tausų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių naudojimą užtikrinantį jų biomasės kiekį ir numatyti geriausią ilgalaikį išteklių naudojimą. Tuo tikslu žvejybos kontrolės taisyklė turi būti vienodai grindžiama tiek prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, kurios teikiamos esant vidutiniam išteklių pasipildymui, tiek naujausiu nustatytu bendru leidžiamu sugauti kiekiu, tikslinamu atsižvelgiant į vėliausius išteklių gausumo, nustatomo pagal išneršiamų ikrų kiekį, pokyčius.
III SKYRIUS
ŽVEJYBOS TAISYKLĖS
5 straipsnis
BLSK nustatymo procedūra
1.
Siekdama įgyvendinti 4 straipsnyje nustatytą tikslą,
SESV 43 straipsnio 3 dalyje
nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su ŽMTEK, Taryba kasmet nustato ateinančiais metais Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliams taikomą BLSK.
2.
Nustatant BLSK paskirstymą pagal zonas, apibrėžtą šiame reglamente ir taikomą Vakarų Atlanto paprastosioms stauridėms, atsižvelgiama į žvejybos laivynų ypatumus ir jų paskirtį, t. y. pramoniniai ir nepramoniniai, skirti perdirbimui ir užsienio prekybai ir aukštos kokybės šviežiai žuviai gyventojams tiekti.
3.
BLSK nustatomas pagal šio skyriaus nuostatas.
6 straipsnis
BLSK apskaičiavimas
1.
BLSK apskaičiuojamas iš bendro sužvejojamo kiekio, apskaičiuoto pagal 7 ir 8 straipsnius, atėmus pagal ŽMTEK apytikrius apskaičiavimus per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekį.
2.
Jei ŽMTEK negali apytikriai apskaičiuoti per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamo žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekio, atimamas kiekis yra lygus
vidutiniam
santykiniam per 15 pastarųjų metų į jūrą išmestų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekiui, nustatytam pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus ▌.
3.
Jei BLSK apskaičiuojamas remiantis negalutiniu bendru sužvejojamu kiekiu, apskaičiuotu 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, jo taikymo metais jis yra patikslinamas remiantis galutiniu apskaičiuotu sužvejojamu kiekiu.
7 straipsnis
Bendro per metus, einančius po ikrų tyrimo metų, sužvejojamo kiekio apskaičiavimas
1.
Jei BLSK turi būti nustatytas metams, einantiems po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas remiantis šiais veiksniais:
a)
pastoviu koeficientu, kuris yra lygus 1,07 ir kuriuo išreiškiamas galutinis bendro sužvejojamo kiekio padidėjimas, sumodeliuojamas pasitelkiant esminius matematinius modelius, ir kuriuo siekiama padidinti sužvejotų žuvų kiekį nepakenkiant tikslui kiek galima labiau apsaugoti išteklius, kad nesumažėtų jų kiekis.
b)
tiems metams, kuriais buvo atliktas ikrų tyrimas, taikomu BLSK (toliau – orientacinis BLSK);
c)
priede nustatyta tvarka apskaičiuotu svertiniu koeficientu, kuriuo išreiškiami ikrų tyrimo rodikliais paremti išteklių gausumo pokyčiai;
d)
mažiausiu bendru sužvejojamu ▌kiekiu –
nuo 70 000 iki 80 000
tonų, įskaitant prognozuojamą į jūrą išmetamų žuvų kiekį.
Nustatydama BLSK pagal šio skyriaus nuostatas, Taryba priima sprendimą dėl mažiausio bendro sužvejojamo kiekio
.
2.
1 dalyje nurodytas bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas pagal tokią formulę:
1,07 x (
mažiausias bendras sužvejojamas kiekis
+ (orientacinis BLSK x svertinis koeficientas) / 2).
3.
Jei turimi paskutiniai ikrų tyrimo rodiklio apskaičiavimai nėra galutiniai, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas 1 ir 2 dalyse nustatyta tvarka, remiantis negalutiniu rodikliu ir jį patikslinant pagal galutinį ikrų tyrimo rezultatą tais metais, kuriems yra taikomas atitinkamas BLSK.
8 straipsnis
Bendro sužvejojamo kiekio apskaičiavimas vėlesniais metais
1.
Jei BLSK turi būti nustatytas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis yra lygus prieš juos einantiems metams apskaičiuotam bendram sužvejojamam kiekiui.
1.
Tačiau jeigu po paskutinio ikrų tyrimo praėjo daugiau nei treji metai, skaičiuojant nuo metų, kuriems buvo nustatytas BLSK, bendras sužvejojamas kiekis sumažinamas 15 %, išskyrus atvejus, kai tokiam sumažinimui nepritaria ŽMTEK; tuomet bendras sužvejojamas kiekis yra lygus ankstesnių metų bendram sužvejojamam kiekiui arba, remiantis ŽMTEK rekomendacijomis, jis yra sumažinamas mažiau.
9 straipsnis
Nustatant BLSK taikoma pereinamojo laikotarpio nuostata
Jei pirmasis BLSK, kuris turi būti nustatytas 6 ir 7 straipsniuose nustatyta tvarka, taikomas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, tuomet BLSK apskaičiuojamas minėtuose straipsniuose nustatyta tvarka, tarsi paskutinis ikrų tyrimas būtų buvęs atliktas praėjusiais metais.
▌
10 straipsnis
Priemonių pritaikymas
Jei dėl pagerėjusių žinių apie išteklius ar geresnio išteklių vertinimo metodo
ŽMTEK rekomendacijose nurodo, kad
priede nurodytas svertinis koeficientas ar žuvų ikrų gausumą atspindintis kreivės nuolydis turėtų būti nustatomas ar skaičiuojamas kitaip, Komisija, naudodamasi teise priimti deleguotus teisės aktus pagal 11 straipsnį bei laikydamasi 12 ir 13 straipsniuose nustatytų sąlygų, gali patvirtinti priedo pakeitimus, siekdama šiuos parametrus suderinti su naujomis mokslinėmis rekomendacijomis.
11 straipsnis
Delegavimas
1.
Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 10 straipsnyje nurodytus deleguotus teisės aktus trejų metų laikotarpiui nuo ...
*
Šio reglamento įsigaliojimo diena.
. Komisija parengia ataskaitą dėl deleguotų įgaliojimų ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki trejų metų laikotarpio pabaigos. Įgaliojimų delegavimas automatiškai pratęsiamas tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas ar Taryba jį atšaukia pagal 12 straipsnį.
2.
Kai tik Komisija priima deleguotą teisės aktą, apie tai ji tuo pačiu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
3.
Įgaliojimai priimti deleguotus teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis 12 ir 13 straipsniuose nustatytų sąlygų.
12 straipsnis
Delegavimo atšaukimas
1.
Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 10 straipsnyje nurodytą įgaliojimų delegavimą.
2.
Institucija, pradėjusi vidaus procedūrą, kad nuspręstų, ar atšaukti įgaliojimų delegavimą, stengiasi informuoti kitą instituciją ir Komisiją per protingą terminą iki galutinio sprendimo priėmimo dienos, nurodydama deleguotus įgaliojimus, kurie galėtų būti atšaukti, ir galimas atšaukimo priežastis.
3.
Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja nedelsiant arba vėlesnę jame nurodytą datą. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotų. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
13 straipsnis
Prieštaravimai dėl deleguotų teisės aktų
1.
Europos Parlamentas arba Taryba gali pareikšti prieštaravimus dėl deleguoto teisės akto per du mėnesius nuo pranešimo dienos.
Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams.
2.
Jeigu praėjus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, deleguotas teisės aktas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioja jo nuostatose nurodytą dieną.
Deleguotas teisės aktas gali būti skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir įsigalioti iki to laikotarpio pabaigos, jeigu tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba informavo Komisiją, kad nepareikš prieštaravimų.
3.
Jeigu Europos Parlamentas ar Taryba pareiškia prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto, šis aktas neįsigalioja. Prieštaravimus pareiškusi institucija nurodo prieštaravimų dėl deleguoto teisės akto priežastis.
IV SKYRIUS
STEBĖJIMAS IR PRIEŽIŪRA
14 straipsnis
▌Žvejybos leidimas
1.
Kad galėtų žvejoti Vakarų Atlanto paprastąsias staurides, laivai privalo turėti ▌žvejybos leidimus, išduotus pagal
Reglamento
(EB) Nr.
1224/2009 7 straipsnį
.
2.
Žvejybos laivu, neturinčiu žvejybos leidimo, draudžiama žvejoti arba jame laikyti bet kokį paprastųjų stauridžių kiekį, kol laivas vykdo žvejybos reisą viename iš 2 straipsnyje išvardytų TJTT kvadratų.
3.
Nukrypstant nuo 2 dalies nuostatų, žvejybos laivo, neturinčio žvejybos leidimo, kapitonas gali turėti paprastųjų stauridžių krovinį laive ir įplaukti į 2 straipsnyje nurodytą rajoną, jei jo įranga surišta ir sukrauta remiantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 47 straipsnyje nustatytais reikalavimais ir laikantis šio straipsnio 4 dalyje nustatytų sąlygų.
4.
Be Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nustatytų reikalavimų, prieš įplaukdamas į šio reglamento 2 straipsnyje nurodytą rajoną, žvejybos laivo, neturinčio žvejybos leidimo, kapitonas padaro įrašą laivo žurnale, nurodydamas paskutinės žūklės operacijos pabaigos datą ir laiką bei konkrečiai nurodydamas, kuriame uoste ketina švartuotis. Jei laivui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 15 straipsnio reikalavimai, informacija perduodama vadovaujantis šiuo straipsniu. Laive esantis paprastųjų stauridžių krovinys, neįrašytas į laivo žurnalą, laikomos įvežtu į rajoną.
5.
Kiekviena valstybė narė sudaro ir tvarko laivų, turinčių
žvejybos
leidimus, sąrašą ir jį skelbia savo oficialiojoje svetainėje, kad jis būtų prieinamas Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.
Valstybės narės šį sąrašą įtraukia į oficialios tinklavietės, sukurtos pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 114 straipsnio nuostatas, saugiąją dalį.
6.
Nedarant poveikio 2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse
OL L 286, 2008 10 29, p. 33.
III skyriaus nuostatams, šio straipsnio 1–4 dalys taip pat taikomos trečiųjų šalių žvejybos laivams, norintiems Sąjungos vandenyse žvejoti Vakarų Atlanto paprastąsias staurides.
15 straipsnis
Kryžminiai patikrinimai
1.
Atliekant duomenų apie Vakarų Atlanto paprastąsias staurides patvirtinimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109 straipsnį,
ypač reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad apie kitas nei paprastosios stauridės mažas pelaginių žuvų rūšis gali būti pranešama kaip apie paprastąsias staurides ir atvirkščiai.
2.
▌Ypatingas dėmesys
taip pat
turi būti skiriamas erdvinių duomenų, susijusių su rajonuose, kuriuose susisiekia paprastųjų stauridžių išteklių ribos, būtent TJTT VIIIc ir IXa, IVa ir IVb, VIIe ir VIId kvadratuose, vykdoma veikla, atitikčiai.
▌
V SKYRIUS
TOLESNI VEIKSMAI
16 straipsnis
Plano vertinimas
Remdamasi ŽMTEK rekomendacijomis ir pasikonsultavusi su Pelaginių žuvų regionine patariamąja taryba, Komisija, ne vėliau kaip šeštaisiais šio reglamento taikymo metais ir kas šešerius kitus šio reglamento taikymo metus, įvertina plano poveikį Vakarų Atlanto paprastosioms stauridėms bei jų išteklių žvejybai ir prireikus siūlo atitinkamas plano keitimo priemones.
VI SKYRIUS
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS
17 straipsnis
Europos žuvininkystės fondo parama
1.
Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto iv papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius skaičiavimus sudaro ne mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių valdymo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnio nuostatas.
2.
Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto i papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus sudaro mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių atkūrimo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnio nuostatas.
18 straipsnis
Įsigaliojimas
Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
14 straipsnis taikomas nuo Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 7 ir 14 straipsnių taikymo dienos.
Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
Priimta
Parlamento vardu Tarybos vardu
Pirmininkas Pirmininkas
PRIEDAS
7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyto svertinio koeficiento apskaičiavimas
1.
7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas svertinis koeficientas nustatomas remiantis pagal šio priedo 2 punktą apskaičiuotu kreivės nuolydžiu:
a)
jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba mažesnis nei –1,5, svertinis koeficientas lygus 0,
b)
jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei –1,5 ir mažesnis nei 0, svertinis koeficientas lygus 1 – (– 2/3 x kreivės nuolydis),
c)
jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba didesnis nei 0 ir ne didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas lygus 1 + (0,8 x kreivės nuolydis),
d)
jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas yra 1,4.
2.
Paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis skaičiuojamas pagal tokią formulę:
(ikrų tyrimo rodiklis 3 – ikrų tyrimo rodiklis 1) / (3 – 1),
pagal kurią trys naujausi ikrų tyrimų rodikliai yra išdėstomi eile koordinačių X ašyje kaip taškas 1, taškas 2 ir taškas 3, taigi ikrų tyrimo rodiklis 3 yra naujausias ikrų tyrimo rodiklis, o ikrų tyrimo rodiklis 1 yra prieš šešerius metus apytikriai apskaičiuotas ikrų tyrimo rodiklis.
