Savaitė: 2007 m. lapkričio 28-29 d. EP plenarinė sesija Briuselyje
2007-11-29 - 17:33
Lapkričio 28 d. europarlamentarai aptarė Europos ateitį kartu su Ispanijos vyriausybės pirmininku J.L. Rodríguez Zapatero. Tuo tarpu lapkričio 29 d. Parlamentas išklausė Europos Audito Rūmų pirmininko H. Weber ataskaitą apie ES išlaidas 2006 metais, taip pat priėmė nemažai svarbių sprendimų.
Deputatai patvirtino Pagrindinių teisių chartiją ir paragino Jungtinę Karalystę bei Lenkiją atsisakyti jos taikymo išlygos. EP patvirtinta televizijos paslaugų direktyva patobulins televizinės reklamos reguliavimą, o dar viena priimta direktyva leis sustiprinti šaunamųjų ginklų kontrolę. Be to, europarlamentarai pritarė baudžiamosios atsakomybės taikymui už rasistinius ir ksenofobinius nusikaltimus. Jie taip pat išreiškė susirūpinimą padėtimi Gruzijoje ir Rusijos įtaka šiame regione. Dar vienoje EP priimtoje ataskaitoje senosios ES šalys raginamos panaikinkti naujųjų narių piliečių įsidarbinimo apribojimus. Deputatai taip pat pritarė tarptautinio geležinkelių eismo palengvinimui ir paragino suaktyvinti ES turizmo politiką. 20071128BRI13998
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Pagrindinės teisės
EP patvirtino Pagrindinių teisių chartiją ir paragino ją taikyti visose šalyse
2007-11-29 - 17:33
Lapkričio 29 d. Europos Parlamentas didele balsų dauguma patvirtino ES Pagrindinių teisių chartiją. Šią chartiją, kuri pagal Lisabonos sutartį taps teisiškai privaloma, numatoma iškilmingai paskelbti gruodžio 12 d. Strasbūre. EP ataskaitoje šiuo klausimu (534 balsai už, 85 prieš, 21 susilaikė) Jungtinė Karalystė ir Lenkija raginamos atsisakyti išsiderėtos išlygos, pagal kurią Pagrindinių teisių chartijos nuostatos šiose šalyse nebus privalomos. ES pagrindinių teisių chartija įtvirtina ES piliečių ir kitų Sąjungos gyventojų teises, susijusias su orumu, laisve, lygybe, solidarumu, pilietybe ir teisingumu. Po Reformų sutarties ratifikavimo Pagrindinių teisių chartija taps teisiškai įpareigojanti. Tiesa, Jungtinė Karalystė ir Lenkija išsiderėjo išlygą, kad Pagrindinių teisių chartijos nuostatos nebus privalomai taikomos šiose šalyse. Savo ataskaitoje Europos Parlamentas išreiškė didelį susirūpinimą dėl šios išlygos ir paragino minėtas valstybes kuo skubiau jos atsisakyti. Jo LEINEN PSE DE A6-0445/2007 Dėl ES pagrindinių teisių chartijos patvirtinimo EP Tarpinstitucinių susitarimų procedūra
Svarstymas: 2007-11-28. Balsavimas: 2007-11-29
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0573 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Kultūra
Atnaujinta televizijos direktyva griežčiau reglamentuos reklamą
2007-11-29 - 17:33
Lapkričio 29 d. Europos Parlamentas antruoju svarstymu pritarė 1997 m. Televizijos paslaugų direktyvos atnaujinimui. Ši direktyva dar vadinama „Televizija be sienų“. Naujoji direktyva leis transliuoti įprastinę televizinę reklamą ne dažniau negu kas pusvalandį, tačiau griežčiau ribos netiesioginę reklamą. Netiesioginė reklama – „gaminio rodymas“ (product placement) – bus draudžiama visose laidose, išskyrus filmus, taip pat sporto bei lengvo turinio pramogines laidas, taip pat tuomet, kai gaminys laidai pateikiamas be užmokesčio. Tiesa, pačios valstybės galės uždrausti ir šias išlygas. Tokia reklama negalės riboti redakcinės laisvės, „teikti pernelyg didelio pranašumo“ reklamuojamam gaminiui ar paslaugai, taip pat tiesiogiai skatinti ką nors pirkti ar nuomoti. Laidos pradžioje, pabaigoje ir po reklamos pertraukėlių žiūrovams turės būti pranešama apie netiesioginės reklamos buvimą, taip pat apie laidos rėmėjus. Savo ruožtu įprastinės reklamos ribojimas televizijoje bus sušvelnintas – ją bus leidžiama transliuoti ne dažniau negu kartą per pusvalandį (šiuo metu leidžiama ją transliuoti kas 45 min). Ji taip pat turės trukti ne daugiau kaip penktadalį laidos laiko ir ne ilgiau kaip 12 min per valandą. Tuo tarpu reklamos trukmės ribojimas per dieną bus panaikintas. Laidose vaikams reklama bus leidžiama tik tuomet, jei laida trunka ilgiau negu pusę valandos.
Direktyva draudžia paslėptą reklamą, taip pat pasąmonę veikiančių technologijų naudojimą reklamoje. Reklama negalės įžeisti tam tikros lyties, amžiaus ar lytinės orientacijos atstovų, taip pat neįgaliųjų. Be to, ji negalės žeminti žmogaus orumo, taip pat skatinti sveikatai pavojingo ar aplinkai žalingo elgesio. Nebus leidžiama transliuoti ir medžiagos, kuri gali „daryti žalingą fizinį ar moralinį poveikį nepilnamečiams“. Tai apima ir atvejus, kai tiesiogiai skatinama įtikinti suaugusiuosius pirkti tam tikrą prekę ar paslaugą, taip pat kai „naudojamasi ypatingu nepilnamečių pasitikėjimu tėvais, mokytojais arba kitais asmenimis“. Transliuotojai taip pat raginami priimti vaikams skirtos reklamos etikos kodeksą.
Nebus leidžiama tiesiogiai ar netiesiogiai reklamuoti tabako gaminių. Jų gamintojai negalės būti ir laidų rėmėjais. Valstybės galės taikyti ir griežtesnius reklamos apribojimus negu tie, kurie įtvirtinti direktyvoje. Transliuojant laidas, skirtas kitos ES valstybės žiūrovams, jas reguliuos transliuojančios valstybės įstatymai. Kelios šalys ES Taryboje siekė, kad tokios transliacijos būtų suderintos su šalies, kuriai skirta programa, įstatymais (Lietuva buvo išreiškusi nerimą dėl Latvijoje įsikūrusio rusakalbio kanalo transliacijų). Sutarta numatyti teisę ES šaliai kreiptis į kitą Sąjungos valstybę kilus abejonių, ar iš jos transliuojamos laidos nepažeidžia šios direktyvos principų. Jei valstybė imasi priemonių riboti transliaciją iš kitos ES narės, jos turėtų būti objektyviai pagrįstos, nediskriminuojančios ir proporcingos. Apie šias priemones valstybė turės pranešti Europos Komisijai, kuri išnagrinės jų atitikimą Bendrijos teisei. Šalys turės užtikrinti geresnę regos ar klausos sutrikimų turinčių žmonių prieigą prie televizijos paslaugų. Kaip ir iki šiol, jos privalės užtikrinti žmogaus teisę atsakyti į laidoje paskelbtą medžiagą apie asmenį. Direktyva pirmąkart bus taikoma ir internetinei vaizdo medžiagai, gaunamai pagal pareikalavimą. Tačiau ši sritis kol kas bus reguliuojama minimaliai – pavyzdžiui, jai nebus taikomas reklamos laiko ribojimas. Direktyva nereguliuos interneto laikraščių ar kitų publikacijų. Parlamentas be pakeitimų pritarė ES Tarybos bendrajai pozicijai, todėl nebeliko kliūčių naujosios direktyvos įsigaliojimui. ES šalys turės įgyvendinti jos reikalavimus per dvejus metus. Ruth HIERONYMI PPE-DE DE A6-0442/2007 Dėl valstybių narių įstatymų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2007-11-28. Balsavimas: 2007-11-29
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0555 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Vartotojai
ES griežtina ginklų įsigijimą ir kontrolę
2007-11-29 - 17:33
Lapkričio 29 d. Europos Parlamentas pritarė siūlymui visoje ES leisti įsigyti šaunamuosius ginklus ne jaunesniems kaip 18 metų asmenims, griežčiau kontroliuoti ginklų gamybą ir prekybą, taip pat palengvinti teisėtų ginklų turėtojų padėtį. Standartizuotas Europos šaunamųjų ginklų leidimas leis jiems lengviau kirsti ES šalių sienas, taip pat pasitarnaus kovai su nelegaliais ginklais. Šiam dokumentui pritarė 588 deputatai, nepritarė 14, o susilaikė 11. Į šaunamojo ginklo apibrėžimą nuo šiol bus įtraukti ne tik patys ginklai, bet ir jų dalys bei šaudmenys, taip pat perdirbti ginklai. Kiekvienas naujai pagamintas ginklas turės būti pažymėtas, nurodant gamintojo vardą ar prekės ženklą, šalį ar gamybos vietą, taip pat serijos numerį ir gamybos metus. Ginklų registracijos knygų įrašų saugojimo trukmė turės būti pratęsta iki mažiausiai 20 metų. Šalys turės naudoti kompiuterizuotą centrinę duomenų tvarkymo sistemą, kurioje kiekvienam šaunamajam ginklui bus priskiriamas unikalus identifikavimo numeris, nurodoma kiekvieno vėlesnio ginklo savininko pavardė ir adresas, taip pat kita informacija, kuri gali padėti ginklų paieškai. Kurį laiką Suomija norėjo išlaikyti teisę parduoti šaunamuosius ginklus asmenims nuo 15 metų. Tačiau po neseniai visą Europą sukrėtusio įvykio, kuomet vienoje Suomijos mokykloje aštuoniolikmetis nušovė 8 žmones ir pats nusišovė, ši šalis pakeitė savo poziciją ir nebeprieštaravo siūlymui, kad šaunamuosius ginklus visoje ES galėtų įsigyti tik 18 metų sulaukę asmenys, kurie turi tam pakankamą pagrindą ir nebuvo teisti už sunkius nusikaltimus. Išimtis numatyta medžioklės arba sportinio šaudymo ginklams – juos galės įsigyti ir jaunesni asmenys, gavę tėvų sutikimą ar prižiūrimi kvalifikuoto trenerio. Europos šaunamųjų ginklų leidimas nuo šiol galios ne ilgiau kaip penkerius metus (galiojimo laikas galės būti pratęstas). Naudojimasis šiuo leidimu nuo šiol bus nemokamas. Jo pakaks, kad medžiotojai ir šauliai pervežtų šaunamąjį ginklą iš vienos ES šalies į kitą. Tačiau už šio leidimo neturėjimą negalės būti skiriama laisvės atėmimo bausmė, jei tvarkingi kiti ginklo vežimui reikalingi dokumentai. Valstybės negalės drausti savo teritorijoje nuolatos gyvenantiems asmenims laikyti kitoje ES valstybėje įsigytų ginklų, išskyrus tuos, kuriuos jos draudžia įsigyti savo teritorijoje. Savo ruožtu ES šalių įstaigos turės pranešti kitoms Sąjungos valstybėms apie ginklus, kuriuos numatoma perduoti jų gyventojams ar organizacijoms. Šalys taip pat bus įpareigotos nuolat keistis šaunamųjų ginklų kontrolės praktika. Ginklų prekiautojai ir prekybos tarpininkai taip pat turės gauti atitinkamus leidimus, išduodamus patikrinus prekiautojo ir tarpininko asmeninę ir profesinę reputaciją bei gebėjimus. Jei tai juridinis asmuo, bus tikrinamas įmonės vadovas. Iš kiekvieno prekiautojo ir tarpininko bus reikalaujama tvarkyti registracijos knygą, kurioje turės būti įrašoma informacija apie visus gautus arba parduotus šaunamuosius ginklus. Šalys taip pat bus įpareigotos „griežtai kontroliuoti“ ginklų prekybą per atstumą – pavyzdžiui, internetu. Ši direktyva nebus taikoma policijos ir kariuomenės turimiems ar įsigyjamiems ginklams, taip pat oficialiai pripažintiems ginklų kolekcininkams. Komentuodama balsavimui teikiamą ataskaitą, EP pranešėja šiuo klausimu Gisela Kallenbach (Žaliųjų frakcija, Vokietija) pažymėjo: „Prieinami, pigūs, pritaikyti nešiotis ir lengvai naudojami šaulių ginklai yra smurto visuomenėje priemonės. Remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, smurtas ir savižudybės [yra] vienos pagrindinių neigiamo poveikio sveikatai ir ankstyvos mirties priežasčių... Daug šių atsitikimų įvyksta naudojant šaunamuosius ginklus. Lengvas šaunamųjų ginklų prieinamumas siejamas su didesniu jų keliamu mirtingumu.“ Ši direktyva patvirtinta po 18 mėn. trukusių EP ir Tarybos atstovų derybų. Ji įsigalios netrukus, o ES šalys turės ją įgyvendinti per dvejus metus. Gisela KALLENBACH Verts/ALE DE A6-0276/2007 Dėl ginklų įsigijimo ir laikymo kontrolės Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2007-11-28. Balsavimas: 2007-11-29
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0559 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Europos ateitis/Europos integracija
Ispanijos premjeras: stipri ir veikli ES užtikrins klestėjimą
2007-11-29 - 17:33
Lapkričio 28 d. Europos Parlamento plenariniame posėdyje Briuselyje jau penktą kartą surengti debatai apie Europos ateitį, dalyvaujant ES šalių vyriausybių vadovams. Šįkart juose kalbėjo Ispanijos vyriausybės pirmininkas José Luis Rodríguez Zapatero. Ispanijos vyriausybės vadovas pažymėjo, kad ši šalis „daug skolinga Europai“ už pastarųjų dvidešimties metų ekonomikos augimą. „Ispanija, gavusi labai daug naudos iš Bendrijos solidarumo, norėtų, kad naujosios šalys narės naudotųsi tokiais pačiais privalumais, bei yra pasiryžusi pasidalinti savo patirtimi“, – kalbėjo J.L. Rodríguez Zapatero.
Prelegentas pasidžiaugė parengta Lisabonos sutartimi, taip pat naujųjų ES narių ketinimu įsivesti eurą. Jis ragino toliau plėtoti bendrą prekių, paslaugų ir tinklų rinką, padidinti jos skaidrumą ir atvirumą bei užtikrinti socialines teises. „Mūsų ekonomikos modelis neįsivaizduojamas be teisingumo“, – pažymėjo Ispanijos premjeras. Prelegentas ragino nepamiršti teigiamo imigracijos potencialo, tačiau šalinti emigracijos priežastis ir veiksmingiau kontroliuoti sienas. Savo ruožtu J.L. Rodríguez Zapatero teigė, jog „Ispanija remia atvirą energetikos politiką, pagristą skaidria bendra rinka, užtikrintu tiekimu ir mažesniais nuostoliais aplinkai“.
„Negalėsime iki galo įgyvendinti savo tikslų, jei ginsime tik savo interesus. Pasieksime juos skleisdami savo vertybes tarptautinėje arenoje“, – teigė prelegentas ir pridūrė, jog „Europa privalo vaidinti lemiamą vaidmenį nustatant sąžiningas globalizacijos taisykles“. J.L. Rodríguez Zapatero pasidžiaugė, jog Reformų sutartis leis ES vykdyti veiksmingesnę užsienio politiką. Savo ruožtu kalbėtojas pažymėjo „gyvybiškai svarbią“ bendrosios gynybos politikos reikšmę, taip pat ragino glaudžiau bendradarbiauti su rytinėmis ir pietinėmis ES kaimynėmis, Lotynų Amerikos šalimis bei Jungtinėmis Tautomis.
Debatai Europos Parlamente
Diskusijoje kalbėjęs Europos liaudies partijos atstovas Jaime María Mayor Oreja (Ispanija) džiaugėsi susitarimu dėl ES reformų, tačiau teigė, jog Sąjunga „nėra išsikėlusi pakankamai toli siekiančių tikslų“. Kalbėtojas ragino neapsiriboti žodžiais, o imtis konkrečių darbų, vadovaujantis bendromis vertybėmis.
Socialistų frakcijos lyderis Martin Schulz (Vokietija) teigė, jog Ispanija yra ES sėkmės pavyzdys, kuriuo turėtų vadovautis ir naujosios Sąjungos šalys. Deputatas gyrė Ispanijos sprendimą įsivesti eurą bei sveikino šios šalies vyriausybės vykdomą lyčių lygybės politiką.
Liberalų ir demokratų aljanso lyderis Graham Watson (Jungtinė Karalystė) pažymėjo, jog dauguma europiečių nori aktyvesnio ES vaidmens, o protekcionizmas neišspręs esamų problemų. EP narys ragino kitų valstybių lyderius sekti Ispanijos premjero pavyzdžiu – pasiryžti „kurti klestinčią bei atvirą Europą“.
Sąjungos už tautų Europą lyderio Brian Crowley (Airija) manymu, Ispanijos premjeras per mažai kalbėjo apie Europos ateitį. EP narys dar ragino nesiekti suvienodinti Europos ir pripažinti ES šalių skirtumus, kurie suteikia Europai „gyvybingumo“.
Žaliųjų frakcijos atstovė Monica Frassoni (Italija) kritikavo Ispanijos vykdomą aplinkosaugos politiką. Deputatė pažymėjo, jog ši šalis neįvykdė Kioto protokolo numatytų tikslų siekiant mažinti klimato šilimą. Tuo tarpu Europos vieningųjų kairiųjų lyderis Francis Wurtz (Prancūzija) pritarė Ispanijos premjero paminėtai socialinės Europos vizijai, tačiau teigė, jog tokią Europą „dar reikia sukurti“. Dėl socialinių problemų atsiranda piliečių nepasitenkinimas ES institucijomis, pažymėjo europarlamentaras.
Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Graham Booth (Jungtinė Karalystė) klausė, kodėl Ispanijoje nesiruošiama rengti dar vieno referendumo dėl ES reformų – ar tik ne dėl to, kad naujoji sutartis pernelyg panaši į ES Konstitucijos projektą? Pasak, deputato, neatsižvelgimas į sutarties priešininkų nuomonę rodo, jog ES nebėra demokratiška. Šiai minčiai pritarė ir frakcijoms nepriklausantis deputatas Frank Vanhecke (Belgija). Debatai: 2007-11-28
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Keičiamos europinių politinių partijų finansavimo taisyklės
2007-11-29 - 17:33
Europos Parlamente jo lėšomis veikia europinės politinės partijos, jungiančios panašios pakraipos partijų deputatus iš įvairių ES šalių. Pagal galiojančius teisės aktus europinėms partijoms draudžiama finansuoti rinkimų kampanijas. Artėjant 2009 m. EP rinkimams nutarta panaikinti šį apribojimą, taip pat aiškiau reglamentuoti Europos politinių fondų steigimą. Lapkričio 29 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje (538 balsai už, 74 prieš, 10 susilaikė) pritarta siūlymui leisti Europos politinėms partijoms savo lėšomis finansuoti Europos Parlamento rinkimų kampanijas. Tačiau kaip ir iki šiol, europinėms partijoms skirtos lėšos negalės būti tiesiogiai ar netiesiogiai naudojamos ES šalių politinėms partijoms ar jų kandidatams finansuoti. Nors šiemet europinėms politinėms partijoms iš ES biudžeto skirta 10,4 mln. eurų, joms trūksta finansinio stabilumo, nes sunku iš anksto numatyti, kiek lėšų bus skirta ateityje. Todėl europarlamentarai pritarė Europos Komisijos siūlymui leisti perkelti iki ketvirtadalio metinių europinės partijos pajamų į pirmąjį kitų metų ketvirtį. Taip pat numatoma europinių politinių partijų ar fondų išlaidų finansavimą iš ES biudžeto padidinti nuo 75 iki 85 proc. Be to, europinėms partijoms bus sudaryta galimybė per kelerius metus sukaupti rezervą, siekiantį 100 proc. vidutinių partijos metinių pajamų. Juos sudarys dovanojamos lėšos, taip pat šalių partijų bei pavienių narių įnašai. Dar viena svarbi naujovė – galimybė steigti bei iš Sąjungos biudžeto finansuoti europinius politinius fondus. Toks fondas galės prašyti finansavimo iš ES biudžeto tik per europinę politinę partiją, su kuria jis susijęs. Partijos turės pačios nustatyti šių fondų struktūrą bei užtikrinti „tinkamą atskyrimo laipsnį“. Europos Parlamentas buvo nelinkęs sutikti su ES Tarybos sprendimu padalinti reglamento keitimo siūlymą į dvi dalis – dėl europinių politinių partijų statuto spręsti pagal bendro sprendimo procedūrą, o dėl jų finansavimo – tik konsultuotis su europarlamentarais. Vis dėlto Tarybai sutikus atsižvelgti į Parlamento nuostatas dėl partijų finansavimo, nutarta neprieštarauti šiam siūlymui. Šiuo klausimu pasiektas Parlamento ir ES Tarybos atstovų sutarimas, todėl svarstomas reglamentas turėtų įsigalioti netrukus. Tuo tarpu dar vieną europinių partijų finansavimui skirtą ataskaitą Parlamentas numato svarstyti gruodį. Jo LEINEN PSE DE A6-0412/2007 Dėl europinių politinių partijų reglamentų ir šių partijų finansavimo taisyklių Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Balsavimas (be debatų): 2007-11-29
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0562 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Lietuvoje išrinkti europarlamentarai neabejingi įvykiams Rusijoje
2007-11-29 - 17:33
Lapkričio 28 d. vakarą Briuselyje vykusiame plenariniame posėdyje Europos liaudies partijos nariai Vytautas Landsbergis ir Laima Liucija Andrikienė ragino Europos Parlamentą ryžtingiau reaguoti į nedemokratines apraiškas Rusijoje. Vieną minutę kalbėjęs V. Landsbergis, priminęs Serbijai skirtą EP ataskaitą, siūlė „netaikyti dvigubų standartų“ ir paraginti Rusiją pasakyti savo piliečiams tiesą apie Antrojo pasaulinio karo nusikaltimus Baltijos šalyse bei kitur, taip pat sąžiningai įvertinti sovietinę praeitį. Pasak deputato, tai yra būtina Rusijai siekiant susitaikyti su kaimyninėmis valstybėmis.
Tuo tarpu L.L. Andrikienė priminė, jog lapkričio 23-25 d. Rusijoje buvo „brutaliai susidorota su Rusijos piliečiais, kurie civilizuotu ir visiškai priimtinu būdu bandė išreikšti nepritarimą šiandieninės Rusijos valdžios vykdomai politikai“. Pasak europarlamentarės, „šie įvykiai – dar vienas įrodymas, kad Rusijoje kitaip manantys neturi galimybės pareikšti savo nuomonės, kad jie gyvena nuolatiniame pavojuje, opozicijos nariai baiminasi dėl savo šeimų saugumo ir likimo“. Deputatė tęsė: „Esu visiškai įsitikinusi, kad mes, Europos Parlamentas, negalime tylėti visa tai matydami. Negalime vienų moralės, demokratijos, žmogaus teisių standartų taikyti Birmai ar Pakistanui, ir kitokių standartų, mažesnių reikalavimų Rusijai. Pirmininke, prašau, imkitės veiksmų apginti žodžio ir susirinkimų laisvę Rusijoje. Juk kokioje šalyje žmonės bekovotų už laisvę, jie kovoja už mūsų laisvę.“
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Europarlamentarai susirūpinę Rusijos įtaka Gruzijoje
2007-11-29 - 17:33
Lapkričio 29 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl padėties Gruzijoje, kurioje išreiškiamas susirūpinimas žmogaus teisių ir žiniasklaidos laisvių apribojimais šioje šalyje. EP ragina šalies vyriausybę gerbti demokratiją ir užtikrinti skaidrius bei sąžiningus pirmalaikius prezidento rinkimus. Savo ruožtu ES raginama aktyviau dalyvauti sprendžiant šio regiono problemas nepaisant neigiamos Rusijos nuomonės. Europarlamentarai smerkia Rusijos požiūrį į kai kurias jos kaimynines šalis. Lapkričio pradžioje Gruzijoje surengti didžiausi protestai nuo „Rožių revoliucijos“ laikų. Juose Gruzijos prezidento Micheilo Saakašvilio priešininkai reikalavo pastarojo atsistatydinimo. Demonstrantai taip pat siekė pagreitinti parlamento rinkimus, pakeisti rinkimų įstatymą ir rinkimų komisijos sudėtį bei paleisti politinius kalinius. Po demonstracijos buvo paskelbta nepaprastoji padėtis, uždraustos protesto akcijos ir apribota žiniasklaidos veikla. ES, kaip ir JAV bei NATO, reikalavo atšaukti nepaprastąją padėtį šalyje – tai padaryta lapkričio 16 d. Siekdamas sureguliuoti politinę krizę, M. Saakašvilis paskyrė pirmalaikius prezidento rinkimus, kurie turėtų įvykti kitų metų sausio 5 d., bei plebiscitą dėl parlamento rinkimų datos. Europos Parlamentas reiškia „rimtą susirūpinimą dėl pastarųjų įvykių Gruzijoje“ ir ragina šios šalies valdžios institucijas gerbti žodžio, įsitikinimų, žiniasklaidos ir susirinkimų laisvę, demokratiją, žmogaus teises ir teisėtumą. Deputatai ragina „visas šalis būti atviras ir santūriai elgtis“, o Gruzijos valdžios institucijas – atlikti nuodugnų, nešališką ir nepriklausomą tyrimą, ypač dėl perdėto teisėsaugos pareigūnų jėgos naudojimo. Europarlamentarai ragina ES „dėti visas pastangas“, kad būtų sumažinta įtampa tarp prezidento M. Saakašvilio šalininkų bei opozicijos. Deputatų nuomone, tarptautinė bendruomenė turėtų aktyviau reaguoti į įvykius šioje šalyje, nes „atviresni tarptautiniai debatai galėtų sustiprinti nuomonių įvairove pagrįstas viešas diskusijas ir demokratijos plėtrą Gruzijoje“. EP kviečia Gruzijos valdžią užtikrinti, kad pirmalaikiai prezidento rinkimai būtų laisvi ir sąžiningi, o kandidatams nebūtų suvaržyta išraiškos laisvė bei naudojimasis žiniasklaidos priemonėmis. Savo ruožtu deputatai sveikina Gruzijos ketinimą pakviesti į šiuos rinkimus tarptautinius stebėtojus ir ragina EP nusiųsti savo stebėtojų grupę. Susirūpinę dėl įtarimų, kad Rusijos žvalgyba dalyvauja Gruzijos politiniame procese, deputatai ragina didinti Gruzijos politinio gyvenimo skaidrumą. Parlamentas „ragina Tarybą ir Komisiją vykdyti ryžtingesnę ES politiką rytinių kaimyninių šalių atžvilgiu ir neatsisakyti bendradarbiauti su Rusija [...], tačiau tuo pat metu mano, kad ES privalo laikytis ryžtingesnės pozicijos svarbiais šio regiono klausimais ir aktyviau dalyvauti, nepaisydama šiuo metu vyraujančio neigiamo Rusijos požiūrio į ES vaidmenį“. EP „pabrėžia, kad Rusijos valdžios institucijos turėtų pagaliau suprasti, jog Rusijos įtaką jos kaimynams menkina ne geopolitinė konkurencija su ES, o smerktinas pačios Rusijos požiūris į kai kurias jos kaimynines šalis“. B6-0481, 0482, 0485, 0487, 0492 ir 0493/2007 Dėl padėties Gruzijoje Svarstyta: 2007-11-14. Balsavimas: 2007-11-29
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0572 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Už rasistinius ir ksenofobinius nusikaltimus – baudžiamoji atsakomybė
2007-11-29 - 17:33
Dar 2002 m. buvo pasiūlyta suderinti minimalias ES šalyse galiojančias bausmes už rasistinius ar ksenofobinius nusikaltimus. Tačiau derybos šiuo klausimu 2005 m. buvo nutrūkusios dėl skirtingų Sąjungos šalių pozicijų. Šių metų pirmąjį pusmetį ES Tarybai pirmininkavusi Vokietija vėl suteikė šiai temai prioritetą, o balandį Taryba sutarė dėl naujo pamatinio nutarimo. Lapkričio 29 d. jam pritarė Europos Parlamentas. Pagal šį nutarimą visos ES valstybės privalės numatyti baudžiamąją atsakomybę už viešą prievartos ar neapykantos kurstymą (žodžiu arba raštu) kitos rasės, religijos ar tautybės asmenų atžvilgiu. Ji grės ir už viešą pritarimą genocidui, nusikaltimams prieš žmoniją arba karo nusikaltimams, taip pat už reikšmingą jų sumenkinimą ar neigimą, jeigu šie veiksmai nukreipti prieš tam tikrą tautą, rasę ar religiją. Šalys galės nuspręsti taikyti baudžiamąją atsakomybę ir už visus be išimties tokio pobūdžio veiksmus, tačiau jos taip pat galės apsiriboti atsakomybe už grasinančius, įžeidžiančius ar viešąją tvarką pažeidžiančius veiksmus. Atsakomybė bus taikoma ne tik asmenims, bet ir organizacijoms ar bendrovėms. Europarlamentarai siūlo papildomai įrašyti, jog „valstybė narė negali atleisti nuo baudžiamosios atsakomybės už kalbas ar veikas, kuriomis asmuo siekia kurstyti rasinę neapykantą“, o religijos laisvė negali suteikti pagrindo netaikyti šio nutarimo. Deputatai taip pat siūlo aiškiai įrašyti valstybių teisę išlaikyti esamus griežtesnius įstatymus šioje srityje. Bausmė už visus minėtus nusikaltimus negalės būti mažesnė negu įkalinimas nuo vienerių iki trejų metų. Valstybės institucijos privalės pačios pradėti tokių nusikaltimų tyrimą nelaukdamos nukentėjusiojo skundo. Rasistinius ar ksenofobinius motyvus bus privalu vertinti kaip sunkinančias aplinkybes nagrinėjant kitus nusikaltimus. Savo ruožtu europarlamentarai siūlo įrašyti, jog „jeigu su rasizmu arba ksenofobija susijusį teisės pažeidimą padaro pareigūnas, tai laikoma sunkinančia aplinkybe“. Taip pat turėtų būti vertinamas ir darbdavio padarytas nusikaltimas darbuotojui, mano EP.
Pamatiniame nutarime neįvardijami konkretūs istoriniai įvykiai, už kurių rėmimą ar neigimą būtų baudžiama. Ar konkretus įvykis gali būti traktuojamas kaip genocidas, nusikaltimas prieš žmoniją arba karo nusikaltimas, turės spręsti šalių teismai, remdamiesi Tarptautinio baudžiamojo teismo ar kitų tarptautinių teismų nutarimais. Holokaustą genocidu jau yra paskelbęs Niurnbergo tribunolas. Nebus uždrausta naudoti atskirus simbolius, tokius kaip svastika. Savo ruožtu nutarime pažymima, jog jis „skirtas kovoti tik su ypatingai sunkiomis rasizmo ir ksenofobijos formomis“, o „kadangi valstybių narių kultūrinės ir teisinės tradicijos [...] skiriasi, šiuo metu neįmanoma visiškai suderinti baudžiamųjų įstatymų“. Europarlamentarai priduria: „Demokratinėje visuomenėje baudžiamoji teisė yra kraštutinė priemonė. Ją taikant reikia atsižvelgti į visas susijusias vertybes, ypač teisę laisvai reikšti mintis ir įsitikinimus ir kiekvieno asmens teisę į lygybę ir pagarbą.“ Deputatai ragina ES Tarybą vėliausiai po trejų metų nuo šio nutarimo įgyvendinimo jį persvarstyti, atsižvelgiant į Europos Parlamento, nevyriausybinių organizacijų bei Europos pagrindinių teisių agentūros nuomonę. Šiam teisės aktui taikoma konsultavimosi procedūra, todėl ES Taryba neprivalės atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Martine ROURE PSE FR A6-0444/2007 Dėl kovos su tam tikrų formų rasizmu ir ksenofobija bei jų apraiškomis naudojant baudžiamosios teisės priemones Konsultavimosi procedūra
Balsavimas (be debatų): 2007-11-29
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0552 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Turizmas
Europos Parlamentas ragina aktyviau plėtoti turizmą ES
2007-11-29 - 17:33
Nors Europa yra labiausiai turistų lankomas regionas pasaulyje, iki šiol ES turizmo politika nėra plėtojama nuosekliai. Lapkričio 29 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje (536 balsai už, 58 prieš, 22 susilaikė) raginama suderinti turistų apgyvendinimo kokybės standartus, stiprinti keleivių teises bei atsižvelgti į gausėjančius kelionių užsakymus internetu. Taip pat siūloma apsvarstyti galimybę sukurti nuolatinį bilietą mainų programose dalyvaujančiam jaunimui. Europos Parlamentas ragina Šengeno valstybes ir kitas ES šalis supaprastinti vizų išdavimą jau turintiems Sąjungos šalių vizas, taikyti bendrus jų išdavimo kriterijus bei įkurti bendrus konsulinius skyrius vizų prašytojams iš ES nepriklausančių šalių. Ataskaitoje taip pat siūloma skatinti vizų turistų grupėms išdavimą ir mažinti turistinių vizų kainą. Ataskaitoje akcentuojama turistų apgyvendinimo kokybės standartų suderinimo Europoje būtinybė, nors ir pripažįstama, kad „bendrą klasifikavimo sistemą Europos lygiu būtų labai sunku sukurti“. Todėl raginama bendradarbiaujant su Europos viešbučių ir maitinimo organizacijomis sukurti bendrus kriterijus ir ženklinimą, kuris suteiktų vartotojams aiškią informaciją apie apgyvendinimo paslaugas bet kurioje ES šalyje. Kadangi vis daugiau turistų užsisako keliones tiesiogiai internetu, o ne per tarpininkus, europarlamentarai pažymi būtinybę užtikrinti asmens duomenų apsaugą elektroniškai rezervuojant turizmo paslaugas. Taip pat svarbu, kad vartotojai gautų „teisingą, neklaidinančią, nepasenusią ir nedviprasmę“ informaciją. Ataskaitoje dar pabrėžiama būtinybė sustiprinti laivų, geležinkelių ir lėktuvų keleivių teises – pavyzdžiui, numatyti kompensavimo sąlygas reisų atidėjimo, atšaukimo ar nelaimingų atsitikimų atvejais. Šios teisės turi vienodai galioti visiems turistams, nesvarbu ar jie nusipirko kelionę agentūroje, ar internete, pažymi europarlamentarai. Parlamentas ragina geriau reklamuoti Europos patrauklumą turistams – pavyzdžiui, rinkti „geriausią metų Europos turistinę vietą“, taip pat pritraukti lankytojus į mažiau žinomas vietas naujosiose ES šalyse. Deputatai taip pat siūlo Europos Komisijai ištirti galimybę sukurti nuolatinį jaunimo bilietą „Erasmus“, „Leonardo da Vinci“ ar „Comenius“ mainų programose dalyvaujantiems jaunuoliams, taip pat atliekantiems savanorišką civilinę tarnybą, kad jie galėtų lengviau keliauti. Kita vertus, EP pažymi būtinybę saugoti Europos kultūros paveldą ir reguliuoti apsilankymų skaičių jautriose gamtinėse ar istorinėse vietose. Deputatai kviečia apsvarstyti galimybę parengti Europos turistų teisių ir pareigų chartiją, taip pat Europos turizmo įmonių elgesio kodeksą. Europarlamentarai ragina daugiau dėmesio skirti tam, kad ir mažiau pasiturintys, vyresni bei neįgalūs žmonės galėtų keliauti. Jie siūlo sukurti ES ženklą „Prieinama visiems“, teikti daugiau informacijos mažesnio judumo turistams, numatyti turizmo programą pensininkams bei plėtoti sveikatos turizmą. Paolo COSTA ALDE IT A6-0399/2007 Dėl atnaujintos ES turizmo politikos: glaudesnė partnerystė Europos turizmui skatinti Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2007-11-28. Balsavimas: 2007-11-29
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0575 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071128BRI13998 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
