2007 m. lapkričio 12-15 d. EP plenarinės sesijos akcentai
Institucijos
2007-11-16 - 14:18
Europos Parlamente lankėsi Prancūzijos prezidentas
Lapkričio mėnesio Parlamento plenarinės sesijos Strasbūre metu į deputatus kreipėsi Prancūzijos prezidentas N. Sarkozy. Europarlamentarai pritarė Šengeno erdvės plėtrai bei siūlymui įtraukti aviacijos sektorių į prekybą CO2 išmetimo leidimais. Sesijoje aptartas pasirengimas Balyje gruodį vyksiančiai klimato kaitos konferencijai, globalizacijos pasekmės ir europiečių socialinė padėtis. EP nariai diskutavo dėl ES kaimynystės politikos, žmogaus teisių Rusijoje, Pakistane, Somalyje ir Uzbekistane.
Sesijoje taip pat patvirtinti pranešimai dėl dirvožemio apsaugos bei sporto vaidmens mokyklose stiprinimo.
20071115FCS13215
Pirmadienį sesijoje: dirvožemio apsauga, sportas mokyklose, CO2 aviacijoje
Alinamam dirvožemiui būtina didesnė apsauga Pradėdamas plenarinę Strasbūro sesiją, Parlamento pirmininkas H.-G. Pöttering išreiškė užuojautą mirtinų šūvių Suomijos mokykloje aukų šeimoms. H.-G. Pöttering priminė Europos Parlamento poziciją dėl priešpėstinių minų uždraudimo. Jis pažymėjo, jog prieš dešimtmetį buvo pasirašyta Otavos konvencija dėl jų uždraudimo, o Tarptautinė kovos su sausumos minomis kampanija buvo įvertinta Nobelio premija.
Sesijoje taip pat aptartas dirvožemio apsaugos stiprinimas, fizinio lavinimo mokyklose bei orlaivių įtraukimo į prekybą CO2 leidimais klausimai. Dirvožemio apsauga Pasaulis vis dažniau susiduria su potvyniais ir purvo nuošliaužomis, sausromis ir dykumėjimu. Būtent dėl to būtina parengti teminę dirvožemio apsaugos strategiją, teigiama Liberalų ir demokratų aljanso nario iš Italijos Vittorio Prodi iniciatyva parengtame pranešime. Antrajame teisėkūros pranešime šia tema, parengtame Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos atstovės iš Ispanijos Cristinos Gutiérrez-Cortines, siūloma sudaryti nacionalinius ir regioninius užterštų sklypų sąrašus. Dėl abiejų pranešimų balsuojama antradienį. Daugiau sporto mokyklose Antsvorio turi 14 mln. Europos piliečių, tarp jų – kas ketvirtas ES gyvenantis vaikas. Lyginant su 2002-aisiais, pradinukai kas savaitę mokykloje vidutiniškai sportuoja nebe 121, o tik 109 minutes, o vidurinės mokyklos mokiniai – tik 101 min. vietoje 117 minučių. Manoma, kad ES mokyklose nuolat sportuoja tik pusė vaikų. Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos nario iš Vengrijos Pál Schmitt parengtame pranešime siūloma numatyti bent tris privalomas fizinio lavinimo pamokas per savaitę. Buvęs olimpinis čempionas P. Schmitt sporto trūkumą mokykloje pavadino gyvenimo būdo problema, nepadedančia ir protiniam vaiko vystymuisi. Pranešime ES valstybės primygtinai raginamos vykdyti mokyklinio amžiaus vaikams ir jų tėvams skirtas informacijos apie sveiką gyvenimo būdą, fizinę veiklą ir mitybą kampanijas, siekiant fizinės ir protinės vaikų veiklos pusiausvyros. Orlaivių išmetami teršalai Pirmadienį deputatai diskutavo dėl aviacijos įtraukimo į prekybą taršos leidimais. Aplinkosaugos komitetas siūlo iki 2010 m. ne tik pradėti prekybą CO2 kvotomis aviacijos sektoriuje, bet ir ketvirtadaliu mažinti šio sektoriaus anglies dvideginio išmetimą. Daugiau sportuojančių moksleivių – mažiau antsvorio problemų? Siekiama sustiprinti valstybių prievolę saugoti dirvožemį Avialinijos taip pat turės riboti CO2 išmetimą Priešpėstinės minos: Nobelio premijos laureatė J. Williams
Antradienį sesijoje: N. Sarkozy, J. Barroso, Šengenas, CO2
N. Sarkozy patvirtino Prancūzijos pasiryžimą tęsti europinę integraciją Antradienio plenariniame posėdyje į deputatus kreipėsi Prancūzijos prezidentas Nicolas Sarkozy bei Europos Komisijos José Manuel Barroso. Pirmasis teigė, jog „Europa negali būti tik procedūrų ir taisyklių mechanizmu“. Pasak antrojo, kitąmet Komisija daugiausiai dėmesio skirs naujų darbo vietų kūrimui. Europarlamentarai aptarė Šengeno zonos plėtros procesą bei pritarė aviacijos sektoriaus įtraukimui į ES prekybos taršos leidimais sistemą.
Parlamentas taip pat patvirtino pranešimą dėl europinio perėjimo nuo analoginės prie skaitmeninės televizijos. Be to, EP nariai pritarė pranešimui, kuriame raginama užtikrinti privalomas fizinio lavinimo pamokas visose Europos mokyklose bent tris kartus per savaitę. N. Sarkozy – už Europos interesų gynimą Vidurdienį į europarlamentarus kreipęsis N. Sarkozy priminė Prancūzijos pasiryžimą dalyvauti Europos kūrimo procese. Pasak jo, Europa negali būti tik procedūrų ir taisyklių rinkiniu, o ES integracija vyksta bendrai civilizacijai priklausančių žmonių bendra valia. N. Sarkozy sakė, jog naujoji Reformų sutartis yra politinė pergalė, o Europa pasirinko demokratinį kelią, leidžiantį diskutuoti visais klausimais. „Europa turi užtikrinti, kad ji bus suvokiama ne kaip grėsmę identitetui keliantis, bet jį saugantis veiksnys“. Prancūzijos prezidentas siūlė stiprinti ES gynybą ir sukurti „išminčių komitetą“, kuria kryptimi turėtų žengti Europa. Pasveikinęs N. Sarkozy, Europos Parlamento pirmininkas Hans-Gert Pöttering padėkojo Prancūzijos prezidentui už jo paramą Reformų sutarčiai bei priminė prancūzų tautos vaidmenį Europos integracijos procese. J. Barroso pristatė Komisijos 2008 m. darbo programą Pasidžiaugęs derybų dėl naujosios Reformų sutarties pabaiga, Komisijos prezidentas priminė ratifikavimo proceso svarbą. Pasak J. Barroso, „atėjo laikas parodyti piliečiams, ką ES gali pasiūlyti iki 2009 m. rinkimų į Europos Parlamentą“. 2008-aisiais Europos Komisija daugiausiai dėmesio skirs darbo vietų kūrimui, migracijos valdymui, ES vaidmens pasaulyje plėtrai bei įsiklausymui į ES piliečius. Kitos J. Barroso paminėtos sritys – klimato kaitos švelninimas, transporto ekologiškumo didinimas, vartotojų apsauga, geresnė teisėkūra bei teisės aktų dėl mažųjų ir vidutinių įmonių veiklos iniciavimas. Diskusijos dėl Šengeno erdvės plėtros Antradienį Parlamentas diskutavo dėl sprendimo atverti devynių 2004 m. į ES įstojusių valstybių sienas su „senosiomis“ Šengeno zonos valstybėmis. Sausumos ir jūrų sienas planuojama atverti šių metų gruodžio 21 d., o Šengeno viduje skraidančių keleivių dokumentų tikrinimą sustabdyti 2008 m. kovą. Į Šengeno erdvę atvykstantys užsieniečiai gavę vienintelę vizą galės keliauti visoje jos teritorijoje. Europarlamentarai teigiamai vertino sprendimą plėsti Šengeno erdvę, tačiau išreiškė susirūpinimą dėl galimo valstybių sienas peržengiančio nusikalstamumo padidėjimo. Pranešimą dėl Šengeno plėtros tema parengęs Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos narys iš Portugalijos Carlos Coelho susitarimą dėl sienų atvėrimo pavadino „vienu didžiausių pasiekimų ES integracijos istorijoje“. Jis priminė, kad kai kurios valstybės dar nebaigė būtinų techninių darbų. Už teisingumo ir saugumo klausimus atsakingas Komisijos narys Franco Frattini patikino, kad Komisija sieks policijos bendradarbiavimo tobulinimo, siekiant užkirsti kelią laisvam nusikaltėlių judėjimui. N. Sarkozy sieks stiprinti piliečių pasitikėjimą, ginti Europos interesus Prancūzijos prezidento vizito Europos Parlamente užkulisiai Atviros sienos – prieš pat Šv. Kalėdas? Fizinis lavinimas mokyklose turėtų būti privalomas [EN] Skaitmeninės televizijos link [EN] EN, garso įrašas, 31:13 EN, garso įrašas, 31:10 EN, garso įrašas, 08:04 EN, garso įrašas, 04:31 EN, garso įrašas, 24:43
Trečiadienį sesijoje: globalizacija, Rusija ir aplinkosauga
Aptartas pasirengimas Balyje vyksiančiai aplinkosaugos konferencijai Trečiadienio rytą plenarinėje sesijoje buvo aptarti socialiniai ir ekonominiai globalizacijos aspektai bei ES vaidmuo globalizacijos procese. Europarlamentarai patvirtino pranešimus dėl dirvožemio apsaugos bei santykių su Rusija perspektyvų. Deputatai su Komisijos ir Tarybos atstovais diskutavo apie ES pasirengimą Balyje vyksiančiai klimato kaitos konferencijai.
EP pirmininko pavaduotojas E. McMillan Scott informavo parlamentarus, jog nebeliko sausį įkurtos Identiteto, tradicijų ir suvereniteto (ITS) frakcijos. Iš jos pasitraukus šešiems Rumunijoje išrinktiems europarlamentarams, ITS liko mažiau negu dvidešimt narių, kurių pagal EP taisykles reikia frakcijai sudaryti. Europa globalizacijos amžiuje Prioritetinės diskusijos su Tarybos ir Komisijos atstovais šį trečiadienį buvo skirtos globalizacijos iššūkiams. Rezoliucijos šia tema projekte, dėl kurio balsuojama ketvirtadienį, teigiama, jog Europos Sąjunga sėkmingai pasinaudojo atviros pasaulio ekonomikos teikiamais privalumais. Kaip ES padeda dėl globalizacijos darbo vietų netenkantiems europiečiams? Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas padeda darbuotojams, nukentėjusiems nuo globalizacijos sukeltų struktūrinių pokyčių. Praeitą liepą Europos Parlamentas nutarė leisti panaudoti šio fondo lėšas sušvelninti darbuotojų atleidimų automobilių gamybos sektoriuje Prancūzijoje pasekmes. Pasak Komisijos vadovo José Manuel Barroso, globalizacija veikia visų mūsų gyvenimus, ji turi būti suvokiama kaip galimybė ES įtvirtinti savo vertybes. Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos lyderis iš Prancūzijos Joseph Daul šnekėjo apie teisingos globalizacijos svarbą. „Ji turi išlyginti skirtumus tarp valstybių ir gerinti vargingai gyvenančiųjų padėtį“, – sakė jis, pabrėždamas, jog pasaulis negali toleruoti dirbti verčiamų vaikų išnaudojimo. Socialistų frakcijos lyderio iš Vokietijos Martin Schulz teigimu, Komisijos nariai turi suvokti, kad bendra integruota ekonomika turi visų pirma remtis socialine politika ir teisių lygybe. Anot Jungtinėje Karalystėje išrinkto Liberalų ir demokratų aljanso lyderio Graham Watson, Indija, Kinija ir Brazilija išnaudojo globalizacijos „galimybių bangą“, tuo tarpu didelė Europos dalis bijo, jog ši banga ją paprasčiausiai nuneš. Rezoliucija dėl ES ir Rusijos vadovų susitikimo Trečiadienį priimtoje rezoliucijoje dėl spalį vykusio ES ir Rusijos vadovų susitikimo teigiama, jog dabartinė žmogaus teisių ir demokratijos situacija Rusijoje neduoda pagrindo optimizmui. Susirūpinimą dėl jos išreiškę europarlamentarai paragino šios šalies lyderius užtikrinti Dūmos ir prezidento rinkimų skaidrumą ir teisingumą. Rezoliucijoje teigiamai vertinama Rusijos pažanga siekiant įstoti į Pasaulio prekybos organizaciją bei diskusijos dėl keliones palengvinti galinčio bevizio režimo. Rusijos valdžia turėtų atlikti konstruktyvų vaidmenį sprendžiant tarptautinius klausimus, tokius kaip Kosovo statusas ir branduolinių technologijų naudojimas Irane, teigiama rezoliucijoje. Klimato kaitos konferencija Balyje Parlamentarai su Komisijos ir Tarybos atstovais diskutavo apie ES pasirengimą Balyje gruodžio 3-14 d. vyksiančiai klimato kaitos konferencijai. Klausimo žodžiu autorius Guido Sacconi priminė būtinybę apriboti globalinį atšilimą dvejais laipsniais. Pasak jo, mums reikalinga tarptautinė sutartis, kadangi 14 proc. pasaulio CO2 išmetanti ES negalės išspręsti šios problemos viena. Anot vienos iš rezoliucijos autorių Satu Hassi, į kovą su pasauliniu atšilimu būtina įtraukti ne tik pramonines šalis, tokias kaip JAV, bet ir Kiniją ir Indiją: jos taip pat turėtų prisiimti privalomus emisijų mažinimo įsipareigojimus. „Susitarimo dėl klimato kaitos ribojimo po 2012 m. paieškos yra svarbiausias iššūkis tarptautinei diplomatijai“, – sakė ji. Pasak Tarybai atstovaujančio Portugalijos Europos reikalų valstybės sekretorius Manuel Lobo Antunes, „Balis tėra proceso pradžia, o ne pabaiga“. Anot Komisijos nario Stavros Dimas, ES jau rodo pavyzdį kitoms šalims, pradėjusi peržiūrėti prekybos taršos CO2 dujomis leidimais sąlygas, mažindama automobilių išmetamo CO2 normas ir didindama atsinaujinančių išteklių panaudojimą. Geresnė dirvožemio apsauga Parlamentas pirmajame svarstyme pritarė Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos narės iš Ispanijos Cristina Gutierrez-Cortines parengtam pranešimui dėl būsimosios ES dirvožemio apsaugos direktyvos. Europarlamentarai siekia stiprinti dirvožemio apsaugą: priėmus direktyvą ES šalys turės sudaryti visų užterštų sklypų sąrašus ir parengti dirvožemio valymo strategijas. Tai padės išsaugoti dirvožemio derlingumą, mažinti dykumėjimą ir stabdyti dirvos eroziją. Balsavimo rezultatai Komisija: globalizacijos uždavinių sprendimas Klimato kaitos konferencija EP „rimtai susirūpinęs“ žmogaus teisėmis Rusijoje
Ketvirtadienį sesijoje: socialinė europiečių padėtis, žmogaus teisių apsauga
Nepamirškime tėvų paliktų, gatvėse ir globos institucijose gyvenančių vaikų Ketvirtadienį europarlamentarai daug dėmesio skyrė socialinei padėčiai Europos Sąjungoje. Daugelyje ES valstybių didėjant atotrūkiui tarp turtuolių ir vargšų, Europos Parlamentas priminė, jog socialinė integracija ir apsauga yra pamatinė europiečių teisė. Ji turi būti užtikrinta nepaisant lyties, etninės kilmės, religijos, negalios, amžiaus ar lytinės orientacijos. Deputatai aptarė situaciją Uzbekistane ir Somalyje, o taip pat krikščionių bendruomenių padėtį Artimuosiuose Rytuose.
Parlamentas išreiškė savo paramą religinių bendruomenių teisėms ir jų tapatybės apsaugai visame pasaulyje bei visų be išimties religinių mažumų pripažinimui ir apsaugai. EP nariai taip pat pritarė Šengeno erdvės plėtrai ir priėmė pranešimus dėl globalizacijos, klimato kaitos, paprastųjų tunų populiacijos išsaugojimo bei Ukrainos ir Pakistano. Socialinė tikrovė: skurdo ir nedarbo spąstai Šiandieninė Europa yra marga, daugiatautė, daugelį religijų išpažįstanti bendrija, todėl labai svarbu, kad kiekvienas jos narys būtų saugomas nuo smurto, skurdo, diskriminacijos ir įžeidinėjimų. Britų liberaldemokratės Elizabeth Lynne parengtame pranešime dėl socialinės Europos tikrovės pabrėžiama darbo, padedančio kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, svarba. Šiandien skursta apie 78 mln. europiečių: žemiau skurdo ribos gyvena kas šeštas ES pilietis. „Manau, jog daugelis nesitikėjo, kad taip gali būti praėjus penkiasdešimtmečiui nuo Romos sutarties pasirašymo“, – sakė pranešėja. E. Lynne priminė, kad atotrūkis tarp daugiausiai ir mažiausiai pajamų turinčių žmonių tebedidėja. Daugelyje ES valstybių dėl skurdo ir socialinės atskirties labiausiai kenčia vaikai. Galo su galu nesuduria net 8 proc. ES dirbančiųjų. „Kad piliečiams apsimokėtų dirbti, kiekviena valstybė narė turėtų nustatyti pakankamą minimalų darbo užmokestį“, – teigiama pranešime. Jame taip pat nagrinėjamos skurdo ir nusikalstamumo sąsajos, būsto sąlygų gerinimo ir galimybės užkirsti kelią ankstyvam mokslo nutraukimui. EP priimtoje rezoliucijoje teigiama, jog Europos valstybės turėtų užtirtinti, kad į mokyklų programas būtų įtraukti finansinio ugdymo pagrindai. Nepamiršta mokymosi visą gyvenimą, persikvalifikavimo bei profesionalios vyresnio amžiaus ir neįgalių asmenų asmeninės priežiūros paslaugų už prieinamą kainą užtikrinimo svarba. Plenarinių sesijų apžvalgos Rezoliucija: socialinės tikrovės apžvalga Plenarinių sesijų vaizdo įrašai Sesijoje priimtų dokumentų tekstai Nesubalansuota melsvųjų tunų žūklė
LT
1
PHOTO
20071116PHT13252.jpg
LT
2
PHOTO
20071109PHT12826.jpg
LT
7
PHOTO
20071114PHT13037.jpg
LT
13
MULTIMEDIA
20071113MLT12969.asf
LT
14
MULTIMEDIA
20071113MLT12981.asf
LT
15
MULTIMEDIA
20071113MLT12987.asf
LT
16
MULTIMEDIA
20071113MLT12993.asf
LT
17
MULTIMEDIA
20071113MLT12995.asf
LT
18
PHOTO
20071114PHT13058.jpg
LT
19
LINK
/news/expert/tous_les_epvotes/default/default_lt.htm
LT
20
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/07/1433&format=HTML&aged=0&language=LT&guiLanguage=en
LT
23
PHOTO
20071115PHT13209.jpg
LT
24
LINK
/news/expert/tous_les_briefing/default/default_lt.htm
LT
26
LINK
/wps-europarl-internet/faces/vod/research-by-date.jsp?language=lt
LT
27
LINK
/activities/public.do?language=lt#
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071107STO12715 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071105BRI12655 ITEM-008-LT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109STO12831 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070706FCS08908 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109IPR12787 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109STO12835 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109STO12832 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109IPR12779 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071113IPR12918 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071114IPR13066 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109IPR12793 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0400 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20060919STO10788 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
