KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0168/09
pagal 115 Darbo tvarkos taisyklių straipsnį
pateikė
Rui Tavares
,
Willy Meyer
,
Cornelia Ernst
,
Kyriacos Triantaphyllides
,
Marie-Christine Vergiat
,
Cornelis de Jong
,
Nikolaos Chountis
,
Søren Bo Søndergaard
,
Patrick Le Hyaric
,
Eva-Britt Svensson
,
Jean-Luc Mélenchon
ir
Elie Hoarau
GUE/NGL vardu
Komisijai
Tema: Naujos aplinkybės, susijusios su CŽV ypatingųjų perdavimų programa ir slaptaisiais kalėjimais ES teritorijoje
2009 m. lapkričio 18 d. žiniasklaida atskleidė informaciją apie tai, kad 2004–2005 m. Lietuvoje veikė slaptasis kalėjimas, kuriame apklausiami, kaip įtariama, „Al Qaeda“ grupuotei priklausę teroristai buvo kankinami. Lietuvos parlamentas pradėjo trečiąjį tyrimą. Lietuva tariamai sutiko su tuo, kad būtų atidarytas šis kalėjimas, po to, kai buvęs JAV prezidentas pažadėjo remti Lietuvos įstojimą į NATO. Europos Parlamento ir Europos Tarybos pranešimuose, pateikiant reikiamą informaciją, pažymima tai, kad JAV valdžios institucijos galėjo naudotis slaptu susitarimu, kad galėtų nuslėpti informaciją apie CŽV veiksmus ES teritorijoje. Po to, kai atlikus parlamentinį tyrimą, kuriame paneigta informacija, kad Lenkijoje veikė slaptieji kalėjimai, Lenkijoje prokurorai pradėjo tyrimą dėl kalėjimo, kuris galėjo veikti netoli buvusios karinės bazės. 2009 m. lapkričio 4 d. Italijos teismas nuteisė 23 JAV agentus ir 2 Italijos žvalgybos tarnybų pareigūnus už tai, kad jie Milane pagrobė Abu Omar ir nuskraidino jį į Egiptą, kur jis buvo kankinamas. Vėlesnės vyriausybės tai priskyrė valstybinėms paslaptims. Vienas iš nuteistų CŽV agentų žiniasklaidai prisipažino, kad jie pažeidė įstatymus ir kad sprendimai buvo priimti Vašingtone, tuo tarpu JAV administracija pareiškė, kad ji nusivylė Italijos teismo sprendimu. Jungtinės Karalystės vyriausybė kelis kartus nepritarė tam, kad būtų paviešinti įrodymai, kuriais patvirtinama, kad jos žvalgybos tarnybos apklausė Jungtinės Karalystės gyventoją Binyamą Mohamedą ir kad šios tarnybos žinojo apie tai, kad CŽV agentai jį kankino. Lapkričio 19 d. Aukščiausiasis Teismas jau šeštą kartą atmetė vyriausybės prašymą. Šių metų spalio mėn. slaptoje Birmingamo oro uoste vykusioje operacijoje du „SAS“ malūnsparniai pasitiko su CŽV siejamą JAV reaktyvinį lėktuvą „Gulfstream“.
Ką ketina Komisija daryti, kad užtikrintų, jog tiesa išaiškės, o teisingumas būtų įvykdytas pagrindinių teisių pažeidimų, kurie įvykdyti ES, klausimu, taip pat kad užtikrintų, kad tokie pažeidimai ateityje nepasikartos? Ar Komisija sutinka su tuo, kad Europos dalyvavimas vykdant šiuos tarptautinės teisės ir žmogaus teisių konvencijų pažeidimus ir tai, kad nepavyko pateikti paaiškinimų ir niekas neprisiėmė atsakomybės, labai pakenkė Europos politinei atsakomybei prieš piliečius ir moraliniam autoritetui išorės santykiuose? Ar gali Komisija pateikti išsamią ataskaitą apie tai, ką ji iki šiol padarė, kad būtų išaiškinti šie įtarimai? Ar Komisija žino apie 2001 m. spalio 4 d. NATO susitarimą ir ką ji darys, kad užtikrintų jog ES, kovodama su terorizmu ir bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis, taip pat ir JAV, neatsisakytų demokratijos principų ir nepamintų pagrindinių teisių? Ar Komisija aptars šiuos klausimus valstybėms narėms ir JAV?
