Euro zonos plėtra: Europos Parlamentas pareiškė savo nuomonę
Ekonominė ir pinigų sąjunga
2006-06-02 - 14:09
Ketvirtadienį patvirtintoje ataskaitoje (510 balsų už, 40 prieš, 66 susilaikė) Europos Parlamentas pasveikino Slovėniją, tapusią euro zonos nare. Deputatai mano, kad ši euro zonos plėtra turės teigiamą poveikį visos Europos ekonomikai. Kita vertus, deputatai „apgailestauja dėl neigiamų rekomendacijų, paskelbtų Lietuvos atžvilgiu, ir prašo pateikti aiškų ir išsamų paaiškinimą apie tai, kokiu pagrindu buvo atlikti skaičiavimai, kuriais remiantis taikyti infliacijos kriterijai“.
Parlamentas paragino Europos Komisiją „papildyti savo 2006 m. konvergencijos ataskaitą, kurioje kalbama apie Lietuvą, ir bendradarbiaujant su Lietuvos valdžios institucijomis sudaryti ekspertų darbo grupę, kuri sukurtų greito prisijungimo prie euro zonos strategiją “. Komisijai taip pat pasiūlyta „ užmegzti glaudų ir sistemingą bendradarbiavimą su narystės siekiančiomis šalimis ir nustatyti ekonominės politikos priemones, kurios labiausiai padėtų pagerinti su infliacija susijusius rodiklius nepakenkdamos ekonomikos augimui“. Savo ruožtu deputatai padrąsino Estiją, kurioje infliacija taip pat viršijo Mastrichto ribą, toliau sparčiai stengtis įvykdyti euro zonos narystės kriterijus.
Kita vertus, ataskaitoje teigiama, jog „pernelyg ankstyvas prisijungimas prie euro zonos gali sutrikdyti ekonominės konvergencijos procesą“, pavyzdžiui, iškreipti keitimo kursus, sulėtinti einamosios sąskaitos deficito subalansavimą ir taip apsunkinti ekonominį reguliavimą. Taip pat pažymima, jog „pasirengimas narystei euro zonoje savaime gali suteikti didelę naudą“, todėl „stojimo datai neturi būti skiriama daugiausia dėmesio“. Deputatai „ griežtai nepritaria specialioms nuostatoms dėl Mastrichto kriterijų įvykdymo“ ir „ pažymi ilgalaikio euro zonos stabilumo vertinimo reikšmę“ .
Tęstinumo ir ES šalių lygybės labui siūloma vertinti naujų šalių pasirengimą euro įvedimui remiantis tais pačiais kriterijais, kurie taikyti esamoms euro zonos narėms. Savo ruožtu raginama „geriau išaiškinti“ Mastrichto infliacijos kriterijų, kuris buvo sukurtas dar iki euro zonos įkūrimo, o svarstant naujųjų ES šalių prisijungimą prie euro zonos – atsižvelgti į vadinamąjį „Balasos-Samuelsono efektą“, pagal kurį greitai ekonomiškai augančių šalių infliacijos lygis visada bus didesnis. ES Taryba raginama „ suteikti Komisijai galimybę tikrinti atitikimą Mastrichto kriterijams remiantis tiksliais, atnaujintais, patikimais ir aukštos kokybės duomenimis“. Siekiant skaidresnių sprendimų bei didesnės atskaitomybės rinkėjams, Komisijai siūloma reguliariai skelbti savo įvertinimus apie šalis, dar nepasirengusias tapti euro zonos narėmis, ir pateikti juos Europos Parlamentui.
Deputatai taip pat reiškia susirūpinimą, jog Europos centrinis bankas savo monetarinėje politikoje taiko vienokį „kainų stabilumo“ apibrėžimą, o Europos Komisija savo konvergencijos ataskaitoje – kitokį. Pasak parlamentarų, šios dvi interpretacijos „yra klaidinančios ir gali turėti neigiamų padarinių rinkai ir jos dalyviams visose ES valstybėse“.
Diskusijoje Liberalų ir demokratų aljanso vardu kalbėjusi Margarita STARKEVIČIŪTĖ išreiškė apgailestavimą, jog „euro zonos problemų aptarimui buvo skirta labai mažai dėmesio“. Deputatės nuomone, „pasirengimas euro įvedimui yra susijęs su nemažomis išlaidomis, todėl reikia, kad šalių kandidačių įvertinimas būtų vykdomas ne pusę metų prieš įsivedant eurą, o daug anksčiau, gal keliais etapais“. Be to, M. Starkevičiūtės nuomone, „visi Komisijos įvertinimai turi būti pateikti Parlamentui“, kad būtų užtikrinta demokratinė sprendimų kontrolė. Parlamentarė taip pat ragino peržiūrėti Mastrichto infliacijos kriterijaus skaičiavimo metodiką, veiksmingiau reaguoti į besikeičiančią padėtį bei labiau atsižvelgti į mažesniųjų šalių nuomonę.
Tuo tarpu Justas Vincas PALECKIS (Socialistų frakcija) priminė, jog penkerius metus iš eilės Lietuva atitiko visus Mastrichto kriterijus, ir „tiktai Suomija galėtų pasigirti pasiekusi tokius pačius rezultatus“. Tuo tarpu Europos Komisija pagrindė savo neigiamą rekomendaciją būtent tuo mėnesiu, kurį Lietuva viršijo infliacijos kriterijų „mikroskopine dalimi“. Deputato nuomone, Komisija turėjo išankstinę nuostatą, pagrįstą „įtarimu ir prognoze“. Parlamentaras paragino apsvarstyti Mastrichto kriterijų tinkamumą išsiplėtusiai ES bei balsuoti už pataisą, kuria Komisija prašoma peržiūrėti savo rekomendaciją Lietuvos atžvilgiu.
Kita Lietuvoje išrinkta europarlamentarė Danutė BUDREIKAITĖ (Liberalų ir demokratų aljansas) pavadino svarstomą ataskaitą „nekvalifikuota ir beprasmiška“. Deputatė atkreipė dėmesį, jog „nė viena iš dvylikos euro zonos narių stojimo metu neatitiko visų kriterijų ir pažeidinėja juos dabar, ypač infliacijos ir neperviršinio biudžeto deficito rodiklius“. Parlamentarės nuomone, „akivaizdi valstybių kandidačių į euro zoną diskriminacija taikant dvigubus standartus“. Pavyzdžiui, „plėtrai keliamas anksčiau nekeltas rodiklių tvarumo reikalavimas, neatsižvelgiama į skirtingą ekonominę ir politinę situaciją nei ji buvo prieš 15 metų, kuriant euro zoną“. D. Budreikatė pakvietė Komisiją ir Tarybą „atsižvelgti į ES ekonomines ir politines realijas, tobulinti Mastrichto kriterijus ir juos įgyvendinti visose valstybėse narėse bei tęsti euro zonos plėtrą“.
Birželį Europos Parlamentas pareikš nuomonę dėl Slovėnijos narystės euro zonoje. Galutinį sprendimą dėl euro zonos plėtros liepos 11 d. priims ES šalių ekonomikos ir finansų ministrų taryba.
Werner LANGEN (PPE-DE, DE)
A6-0191/2006
Dėl euro zonos plėtros
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas: 2006-05-31. Balsavimas: 2006-06-01
20060531IPR08606
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
