Kovo 24–25 d. Briuselio plenarinės sesijos naujienos
Institucijos
2010-03-22 - 18:15
Briuselyje surengta dviejų dienų plenarinė sesija Atnaujinta: 2010-03-25 Briuselyje surengtoje dviejų dienų plenarinėje sesijoje europarlamentarai patvirtino 10 kandidatų į Audito Rūmų narius ir pritarė siūlymui skirti paramą darbo netekusiems Lietuvos baldžiams ir tekstilininkams. Tarp 2011 m. biudžeto prioritetų EP nariai nori matyti paramą jaunimui, ekonomikos plėtrai ir moksliniams tyrimams. Patvirtinę 2008 m. Europos centrinio banko ataskaitą, jie paragino tęsti euro zonos plėtrą.
Trečiadienį europarlamentarai aptarė pasirengimą kovo 25–26 d. vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui, praktinius piliečių iniciatyvos teisės įgyvendinimo aspektus ir padėtį Tibete. Kitos sesijos temos – žemės ūkio produktų kokybės politika ir kova su tuberkulioze.
Ketvirtadienį EP nariai įvertino ECB metinę ataskaitą, padėtį euro zonoje ir krizės poveikį besivystančioms šalims. Parlamentas pritarė siūlomų Europos Audito rūmų narių kandidatūroms, pateikė rekomendacijas Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 65-ajai sesijai ir nutarė skirti paramą darbo netekusiems Lietuvos baldininkams ir tekstilininkams.
Parlamentas paragino ES valstybes padėti besivystančioms šalims įveikti katastrofiškai jas paveikusios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės pasekmes. EP taip pat siūlo plačiau naudoti geografines nuorodas ir sukurti kokybės logotipą „užauginta (pagaminta) Europoje“, skirtą žemės ūkio produktams, pagamintiems ES teritorijoje iš joje užaugintų žaliavų.
20100319FCS70977
Sesijos naujienlaiškis
Kitąmet numatoma daugiau ES lėšų jaunimui bei mokslui
Jaunimo padėties gerinimas, ekonomikos gaivinimas bei moksliniai tyrimai turėtų būti tarp kitų metų ES biudžeto prioritetų. Tai sakoma ataskaitose, dėl kurių ketvirtadienį balsuos Europos Parlamentas. Tikėtina, jog europarlamentarai paragins kitas institucijas suteikti Parlamentui daugiau įtakos kuriant ES diplomatinę tarnybą, taip pat pradėti ilgalaikio ES biudžeto peržiūrą.
Euro zona turi būti atvira naujoms narėms, mano europarlamentarai
Ekonomikos valdymas ir ES pinigų politika ketvirtadienio rytą atsidurs EP dėmesio centre. Tuo metu Parlamente vyks kasmetinės diskusijos apie euro zonos padėtį, kuriose dalyvaus Europos centrinio banko (ECB) prezidentas Jean-Claude Trichet (Žanas Klodas Trišė). EP taip pat balsuos dėl viešųjų finansų padėties euro zonoje, EBC veiklos bei šio banko viceprezidento skyrimo.
Piliečiai galės siūlyti ES teisės aktus
Lisabonos sutartis suteikė galimybę milijonui ES piliečių iš „reikšmingo skaičiaus“ ES šalių kreiptis į Europos Komisiją prašant pasiūlyti teisės akto projektą. Šią galimybę įtvirtinančio teisės akto projektas netrukus bus pateiktas. Trečiadienį europarlamentarai išklausys Europos Komisijos pareiškimo šiuo klausimu.
Europarlamentarai aptars pasirengimą EVT susitikimui
Artėjant kovo 25-26 d. Briuselyje rengiamam Europos Vadovų Tarybos (EVT) susitikimui, europarlamentarai aptars svarbiausias jo temas – naują ES užimtumo ir ūkio augimo strategiją „ES 2020“, krizės įveikimą bei klimato kaitos stabdymą.
Romų padėtis – taisytina, mano europarlamentarai
Lėšos, skirtos romų integravimui į visuomenę skatinti, turėtų būti geriau panaudojamos. Tai sakoma EP balsavimui teikiamoje rezoliucijoje. EP išreikš savo nuomonę artėjant antrajam Europos romų kongresui, kurį balandžio 8 d. Kordoboje rengia ES Tarybai pirmininkaujanti Ispanija.
Europarlamentarai siūlo dažniau žymėti maisto produktų kilmę
Europinių žemės ūkio gaminių kokybės ženklas ir plačiau naudojamos geografinės nuorodos sustiprintų ES bendrosios rinkos skaidrumą ir leistų geriau informuoti vartotoją. Tai sakoma Europos Parlamento balsavimui teikiamoje neįpareigojančioje ataskaitoje.
Parama darbo netekusiems Lietuvos baldininkams ir tekstilininkams
Daugiau kaip 1100 be darbo likusių Lietuvos drabužių ir baldų pramonės įmonių darbuotojų turėtų gauti ES paramą persikvalifikavimui, darbo paieškai arba savo įmonių kūrimui. Kovo 17 d. tam pritarė Europos Parlamento Biudžeto komitetas, o šį ketvirtadienį sprendimą turės patvirtinti visas Parlamentas. Spaudos tarnyba Sesijos vaizdo įrašas Nuotraukų galerija Sesijoje patvirtinti dokumentai
J Buzek pasmerkė Prancūzijos policininko nužudymą ir Kubos aktyvisčių sulaikymą
Europarlamentarai renkasi į plenarinių posėdžių salę Briuselyje. Ketvirtadienio plenarinio posėdžio pradžioje Europos Parlamento pirmininkas Jerzy Buzek pasmerkė Prancūzijos policininko Jean-Serge Nerin nužudymą, kurį, manoma, įvykdė baskų separatistai. Jis taip pat išreiškė paramą sulaikytoms Kubos opozicinio judėjimo "Moterys baltais drabužiais" (Damas de Blanco) narėms. Ši organizacija 2005 m. pelnė EP Sacharovo premiją.
EP plenarinė sesija Briuselyje truks iki ketvirtadienio pietų. Tarp įdomesnių joje svarstomų klausimų – kitų metų ES biudžeto prioritetai, euro zonos situacija, neramumų Tibete metinės, parama darbo netekusiems Lietuvos žmonėms, taip pat romų padėtis ir maisto produktų žymėjimas.
Posėdžio pradžioje EP nutarė atidėti iki balandžio skrydžių bendrovių „juodojo sąrašo“ aptarimą, taip pat balsavimą dėl Lisabonos sutarties padarinių pradėtoms teisėkūros procedūroms. Tuo tarpu ketvirtadienį bus papildomai balsuojama dėl ES pasienio apsaugos agentūros FRONTEX veiksmų saugant jūrų sienas. Be kitų klausimų, tądien Parlamentas balsuos ir dėl ES paramos darbo netekusiems Lietuvos baldininkams bei tekstilininkams, taip pat dėl R. Budbergytės skyrimo Europos Audito Rūmų nare. Naujausi pranešimai spaudai Sesija internetu Sesijos darbotvarkė
Kitąmet numatoma daugiau ES lėšų jaunimui bei mokslui
EP pareiškė savo nuomonę dėl 2011 m. biudžeto prioritetų Jaunimo padėties gerinimas, ekonomikos gaivinimas bei moksliniai tyrimai turėtų būti tarp kitų metų ES biudžeto prioritetų. Tai sakoma ataskaitose, kurias ketvirtadienį patvirtino Europos Parlamentas.
Jaunimo politikos srityje EP nariai siekia paskatinti kalbų mokymąsi, jaunimo mobilumą bei verslumą. Tuo tarpu siekdami atgaivinti ES ekonomiką, europarlamentarai norėtų daugiau lėšų skirti moksliniams tyrimams bei naujovėms, ypač ekologiškų technologijų srityje, taip pat skatinti mažesniąsias įmones kaimo vietovėse.
Europarlamentarai ragina kitas institucijas suteikti Parlamentui daugiau įtakos kuriant ES diplomatinę tarnybą, taip pat pradėti ilgalaikio ES biudžeto peržiūrą.
Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Parlamentas įgijo lygias galias su ES Taryba sprendžiant dėl viso ES biudžeto. Parlamento nuomonė, pareikšta šioje sesijoje, formaliai dar nėra įpareigojanti, tačiau ji turės įtakos Europos Komisijos rengiamam biudžeto projektui, kuris bus formaliai pateiktas balandžio pabaigoje.
Euro zona turi būti atvira naujoms narėms, mano europarlamentarai
Europarlamentarai giria ECB veiklą ir ragina ES šalis laikytis finansinės disciplinos Ketvirtadienį patvirtintoje ataskaitoje Europos Parlamentas ragina pasimokyti iš Graikijos skolų krizės ir stiprinti makroekonominę priežiūrą, taip pat tęsti euro zonos plėtrą.
Europarlamentarai „pritaria aktyviai ir lanksčiai pinigų politikai, kurią nuo 2008 m. spalio mėn. vykdo Europos centrinis bankas (ECB), užtikrinęs kredito įstaigų likvidumą“. Jie ragina siekti užtikrinti kainų stabilumą ir kovoti su pagrindinėmis infliacijos priežastimis, taip pat „reiškia rimtą susirūpinimą dėl netvaraus valstybės skolos lygio ir numatomo spartaus jos didėjimo 2010 ir 2011 m.“.
Būdami „itin susirūpinę“ dėl padėties Graikijoje, EP nariai ragina „ateityje plečiant euro zoną pasimokyti iš šio atvejo, visų pirma turint mintyje statistikos duomenų kokybę“. Savo ruožtu Parlamentas „mano, kad valstybės narės, kurioms kyla problemų išlaikant viešųjų finansų tvarumą, visų pirma pačios turėtų būti atsakingos už šių problemų sprendimą“ ir patobulinti savo mokesčių politiką.
Parlamentas „pabrėžia, kad dabartinė ekonomikos ir finansų krizė ir glaudesnis valstybių narių, kurios jau įsivedė eurą, bendradarbiavimas finansų srityje neturėtų paversti euro zonos uždara“. Deputatai „ragina ECB remti euro zonai nepriklausančių valstybių narių pastangas įsivesti eurą, ypač tais atvejais, kai valstybės narės įrodo gebėjimą laikytis patikimos ir stabilios fiskalinės drausmės“.
Parlamentas ragina Europos Komisiją „skubiai stiprinti ir plėsti makroekonominę priežiūrą“, „veiksmingiau stebėti ir vertinti aktualias ekonomikos tendencijas valstybėse narėse“ ir tobulinti ekonominį euro zonos valdymą, siekiant išvengti sukrėtimų. Savo ruožtu „būtina prižiūrėti ir reglamentuoti finansų rinkas, laikytis fiskalinės drausmės, taip pat mažinti vidinį ir išorinį deficitą“. EP nariai „apgailestauja, kad vyriausybės nėra prisiėmusios privalomų įsipareigojimų užtikrinti koordinavimą euro zonoje“.
Europarlamentarai įspėja valstybes „neskirti viso dėmesio pastangoms riboti darbo užmokesčio augimą“, nes darbo užmokestis jau mažėja dėl didesnės konkurencijos pasaulyje, o didesnės žaliavų kainos ir išlaidos energijai sumažino ES vartotojų perkamąją galią.
Ketvirtadienį EP taip pat paskyrė Vitor Constâncio ECB viceprezidentu bei patvirtino ataskaitą apie ECB veiklą.
Europarlamentarai siūlo dažniau žymėti maisto produktų kilmę
EP siūlo kurti europinį kokybės logotipą Europinių žemės ūkio gaminių kokybės ženklas ir plačiau naudojamos geografinės nuorodos sustiprintų ES bendrosios rinkos skaidrumą ir leistų geriau informuoti vartotoją. Tai sakoma ketvirtadienį Europos Parlamento patvirtintoje neįpareigojančioje ataskaitoje.
Kokybės žymėjimas ir standartai. EP siūlo sukurti kokybės logotipą „užauginta (pagaminta) Europoje“, skirtą žemės ūkio produktams, pagamintiems tik ES ir tik iš jos žaliavų. „Naudojant šį logotipą neturėtų būti sudaromos papildomos išlaidos ūkio subjektams arba užkraunama finansinė ar administracinė našta kontrolę vykdančioms valstybėms“, – priduria europarlamentarai. Savo ruožtu jie pažymi, jog „bendros ženklinimo informacijos turi būti nepernelyg daug“, o ES kokybės ženklą turi būti galima aiškiai atpažinti.
Savo ruožtu europarlamentarai ragina aptarti galimybę nustatyti kokybės rodiklius, susijusius su socialinėmis sąlygomis gamybos metu, pavyzdžiui, su gamintojų pajamomis ir gamintojų, perdirbėjų ir pardavėjų darbo sąlygomis.
Geografinės nuorodos. Deputatai „mano, kad geografinės nuorodos yra labai svarbios Europos žemės ūkiui“. Jie ragina toliau taikyti saugomas kilmės vietos ir geografines nuorodas, taip pat išlaikyti esamą vyno, stipriųjų gėrimų ir maisto kilmės žymėjimą. EP nariai „prieštarauja tam, kad geografinės nuorodos būtų pakeistos prekių ženklais, kadangi tai būtų iš esmės skirtingos teisinės priemonės“.
EP nariai ragina geriau apsaugoti geografines nuorodas tarptautiniu mastu – Pasaulio prekybos organizacijoje (sudarant daugiašalį teisiškai privalomą geografinių nuorodų registrą) bei derantis dėl dvišalių susitarimų, visų pirma su ekonomiškai svarbiomis šalimis. Jų manymu, „turėtų būti vykdoma griežtesnė ekologiškų produktų iš trečiųjų šalių kontrolė siekiant užtikrinti sąžiningą ES ir trečiųjų šalių ekologiškų produktų konkurenciją“.
Parlamentas siūlo toliau taikyti garantuoto tradicinio gaminio (GTG) priemonę ir supaprastinti jos registracijos taisykles. „Siekiant išsaugoti žinias apie tradicinį maistą ir apie ankstesniųjų kartų naudotus jo paruošimo būdus, Komisija turėtų apsvarstyti galimybę sukurti Europos senųjų receptų ir maisto ruošimo būdų žinių banką“, – sakoma ataskaitoje.
Europarlamentarai „mano, kad nauja ES kokybės politika turėtų būti atviresnė produktų iš naujųjų valstybių narių, vos prieš kelerius metus įgijusių galimybę registruoti geografines nuorodas, atžvilgiu“.
Ekologinis ženklinimas. EP nariai „remia pastaruoju metu dedamas pastangas sukurti naują ES ekologinį logotipą, taikytiną visiems ES pagamintiems produktams“. Jie „laikosi nuomonės, kad turėtų būti sukurta tikra bendroji ekologiškų produktų rinka ir kad prie jos sukūrimo labai prisidėtų privalomo Bendrijos logotipo taikymas“.
Europarlamentarai taip pat pritaria papildomų neprivalomų produktų žymėjimo terminų, tokių kaip „kalnų“, „salų“, „vietinis“ ir „turintis mažai anglies“, sukūrimui. Jie ragina Europos Komisiją siekti patobulinti poveikio ekologijai ženklinimą, nes vien išskiriamo anglies dvideginio kiekis neatspindi kitų esminių aplinkosaugos aspektų, pvz., poveikio vandens ištekliams ir biologinei įvairovei.
Deputatams „kelia nerimą tai, jog vis daugiau privačių ekologinių ženklų naudojama žymėti ne maisto produktams“. Jie ragina Europos Komisiją įvertinti, ar tikslinga būtų tai įteisinti. Bet kuriuo atveju EP siūlo „ne žemės ūkio produktus, susijusius su ekologiniais gamybos metodais, ženklinti kitaip, nei ženklinami ekologiški žemės ūkio produktai“.
Pagalba ūkininkams. Parlamentas ragina pasiūlyti ES finansinę pagalbą ūkių modernizavimui, taip pat mažų įmonių kaimo vietovėse steigimui bei plėtrai. Kadangi „dėl pasaulinės finansų krizės sugriežtintos paskolų teikimo smulkiesiems gamintojams sąlygos“, europarlamentarai siūlo ES lygmeniu suderinti žemės ūkio kreditų sistemą.
EP taip pat ragina valstybes „skatinti prekyviečių, kuriose gamintojai galėtų tiesiogiai pristatyti savo produktus vartotojams, steigimą“.
Pasaulinė krizė – ant skurdžiausių šalių pečių
2009-ieji – tragiški metai besivystančioms šalims. Visiškame skurde gyvenančiųjų gretas papildė 100 mln. žmonių, vaikų mirtingumas Afrikoje į pietus nuo Sacharos padidėjo 30 tūkst., ekonomikos augimas per dvejus metus smuko dukart. Išsivysčiusioms valstybėms pamažu išsivaduojant iš pasaulinės krizės spąstų, besivystančių šalių padėtis tebeprastėja, sakoma šįvakar EP plenariniame posėdyje pristatomame pranešime. Europarlamentarai ragina apmokestinti tarptautinius finansinius sandorius įvedant vadinamąjį „Tobino mokestį“, o surinktas lėšas skirti skurstančių šalių vystymuisi finansuoti.
Nepaisant prognozių, jog sunkmetis nepalies globalioje finansų sistemoje nedalyvaujančių šalių, per skurdžiausias pasaulio valstybes nuvilnijo ekonomikos, socialinė, vystymosi ir humanitarinė krizė.
Išsivysčiusioms šalims pastarasis sunkmetis buvo laikina ir negili duobė siekiant gerovės, daugeliui besivystančių šalių – bedugnė, kurioje gali nuskęsti visa per dešimtmetį pasiekta pažanga kovojant su skurdu ir atskirtimi.
Liūdnos perspektyvos
Besivystančių šalių padėtis atrodo niūri. Daugiau kaip 20 proc. sumažėjus žaliavų kainoms, šioms valstybėms smogė senkančios biudžeto įplaukos. Jų vystymuisi nepadeda didėjantys prekybos suvaržymai, mažėjantys užsienio investicijų ir paramos srautai. Paramos vystymuisi teikimas 2009 m. vėlavo, nuo įsipareigojimų buvo atsilikta 22 mlrd. JAV dolerių.
Manoma, kad 2009-aisias 1 mlrd. visiškame skurde gyvenančiųjų gretas papildė 100 mln. žmonių, o Afrikoje į pietus nuo Sacharos mirė 30-50 tūkst. daugiau vaikų.
Keturiskart sulėtėjo besivystančių šalių ekonomikos augimo tempai, per metus dviem BVP punktais padidėjo jų įsiskolinimai, didėja bedarbių ir skurstančiųjų armija šiose šalyse. Afrikos šalims skirta tik 1,6 proc. Tarptautinio valiutos fondo paskolų.
Besivystančioms šalims 2010 m. gali pritrūkti 315 mlrd. JAV dolerių: krizė kelia grėsmę 11,6 mlrd. JAV dolerių, kurie labiausiai pažeidžiamose valstybėse skiriami pagrindinėms švietimo, sveikatos priežiūros, infrastruktūros ir socialinės apsaugos sritims.
Laukti nėra kada
Europos Sąjunga – didžiausia pagalbos teikėja, suteikianti apie 60 proc. pasaulinės pagalbos sumos. Vis dėlto, savo įsipareigojimus vykdo ne visos Europos šalys.
Europarlamentarai prašo ES šalių šiemet pasiekti užsibrėžtą 0,56 proc. oficialios paramos vystymuisi nuo bendrųjų nacionalinių pajamų rodiklį ir ragina įtraukti besivystančias šalis į pasaulio ekonomikos valdymo mechanizmus.
EP nariai siūlo finansuoti vystymąsi apmokestinus tarptautinius finansinius sandorius, o pažeidžiamų šalių prisitaikymui prie klimato kaitos skirti bent 25 proc. pajamų, gautų aukcionuose parduodant šiltnamio dujų leidimus. Pranešimas dėl krizės poveikio besivystančioms šalims Krizė: skurdžiai moka didžiausią kainą Parama vystymuisi: oficiali statistika
Europos piliečių iniciatyvos teisė – nuo 2011-ųjų
2009-ųjų gruodį įsigaliojusioje Lisabonos sutartyje numatyta, jog ne mažiau kaip milijonas piliečių iš „reikšmingo skaičiaus“ Europos Sąjungos šalių gali reikalauti Europos Komisijos siūlyti teisės akto projektą. Belieka nustatyti žaidimo taisykles: tiksliai apibrėžti, keliose ES valstybėse, per kokį laikotarpį ir kokiu būdu turėtų būti surinktas milijonas parašų.
Lisabonos sutartyje numatyta Europos piliečių iniciatyva – pirmasis valstybės ribas peržengiantis tiesioginės demokratijos pavyzdys.
Praktinius piliečių iniciatyvos teisės įgyvendinimo aspektus europarlamentarai aptars kovo 24 d. plenariniame posėdyje, o pasiūlymą dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo procedūrų Komisija turėtų pateikti po savaitės. Jei Parlamentas ir Taryba naująsias taisykles patvirtins iki 2010-ųjų pabaigos, iniciatyvos teise Europos piliečiai galės pasinaudoti nuo 2011 m.
Piliečių Europa
„Piliečių iniciatyvos teisė turi milžinišką simbolinę reikšmę. Ji parodo, jog Europos piliečiai yra daugiau, nei nacionalinių valstybių gyventojų suma“, – neabejoja Konstitucinių reikalų komiteto pirmininkas Carlo Casini (Europos liaudies partija, Italija).
Ką turėtų reikšti formuluotė „reikšmingas skaičius ES šalių“? Praėjusios kadencijos Parlamentas siūlė numatyti, kad piliečių iniciatyvą turėtų paremti bent ketvirtadalio ES valstybių piliečiai (mažiausiai 0,2 proc. gyventojų kiekvienoje iš jų), tuo tarpu Komisija pasisako už trečdalio ES šalių taisyklę.
Tiesioginė demokratija internetu?
Tarpinstitucinių reikalų komisaras Maroš Šefčovič pabrėžia, kad būtina nustatyti parašų rinkimo ir tikrinimo procedūras, o parašų autentiškumą turės tikrinti nacionalinės institucijos.
Nors daugelis nevyriausybinių organizacijų ir judėjimų ragina užtikrinti elektroninio parašo galimybę, Komisija abejoja, kad šiuo metu pavyktų užtikrinti tinkamus informacijos saugumo standartus.
Ar prieš pradėdami rinkti parašus iniciatyvūs piliečiai turėtų sulaukti formalaus ES institucijų leidimo? Pernai priimtoje rezoliucijoje europarlamentarai siūlė, jog prieš pradedant rinkti prašus Komisija turėtų patikrinti, ar reikalaujamas teisės aktas neprieštarautų europinėms sutartims. Plenarinės sesijos transliacija internetu 2009 m. rezoliucija dėl piliečių iniciatyvos įgyvendinimo Konsultacijos dėl piliečių iniciatyvos Europarltv reportažas
LT
1
PHOTO
20100322PHT71071.jpg
LT
2
LINK
/news/expert/default_lt.htm
LT
3
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player;jsessionid=DB9FFC4742AA9AB424895DADAB1635ED?date=20100324&language=lt
LT
4
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157623685396712/show/
LT
5
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=LT
LT
6
PHOTO
20100322PHT71075.jpg
LT
7
LINK
/news/expert/default_lt.htm
LT
8
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=lt
LT
10
PHOTO
20100325PHT71393.jpg
LT
11
PHOTO
20100325PHT71389.jpg
LT
12
PHOTO
20100325PHT71391.jpg
LT
13
PHOTO
20100324PHT71239.jpg
LT
16
LINK
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_results/search_results?mo=containsall&ms=development+aid&saa=&p_action=SUBMIT&l=us&co=equal&ci=.&po=equal&pi=.
LT
17
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=lt
LT
19
LINK
http://ec.europa.eu/dgs/secretariat_general/citizens_initiative/index_lt.htm
LT
20
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/yourParliament.aspx?action=viewVideo&packageId=ecbf4ebf-470d-4f3e-95cd-03e40f110cf6
-//EP//TEXT AGENDA 20100325 SIT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0034 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20091002STO61740 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2009-0389 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
