9.5.2011 BENDRAS PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pateiktas pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį
keičiantis šių frakcijų pasiūlymus dėl rezoliucijų:
S&D ( B7‑0292/2011 )
Verts/ALE ( B7‑0293/2011 )
GUE/NGL ( B7‑0294/2011 )
dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo
Kader Arif
,
Véronique De Keyser
,
Michael Cashman
,
Harlem Désir
S&D frakcijos vardu
Franziska Keller
,
Yannick Jadot
Verts/ALE frakcijos vardu
Helmut Scholz
GUE/NGL frakcijos vardu
PE465.598v01-00 } PE465.599v01-00 } PE465.600v01-00 } RC1 Europos Parlamento rezoliucija dėl ES ir Indijos laisvosios prekybos susitarimo
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 14 d. Dohoje vykusioje ketvirtojoje PPO ministrų konferencijoje priimtą ministrų deklaraciją, ypač į jos 44 straipsnį dėl specialaus ir diferencinio traktavimo (SDT) priemonių,
– atsižvelgdamas į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) 2005 m. lapkričio 29 d. priimtą sprendimą dėl Susitarimo dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), ir visuomenės sveikatos,
– atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 12 d. rezoliuciją dėl TRIPS ir galimybės įsigyti vaistų OL C 175 E, 2008 7 10, p. 591.
,
– atsižvelgdamas į EBPO gaires tarptautinėms korporacijoms, Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) Trišalę principų deklaraciją dėl tarptautinių korporacijų ir socialinės politikos bei į elgsenos kodeksus, kurie buvo priimti globojant tokioms tarptautinėms organizacijoms kaip Maisto ir žemės ūkio organizacija, Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) ir Pasaulio Bankas, bei į JT Prekybos ir plėtros konferencijos remiamas pastangas reguliuoti besivystančių šalių įmonių veiklą,
– atsižvelgdamas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12, 21, 28, 29, 30 ir 31 straipsnius,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2, 3 ir 6 straipsnius,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 9, 10, 48, 138, 139, 153, 156, 191, 207 ir 218 straipsnius,
– atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010) 2020),
– atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „Prekyba, augimas ir tarptautinė arena. Prekybos politika – svarbiausia ES 2020 m. strategijos sudėtinė dalis“ ( COM(2010)0612 ),
– atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl ES vaidmens visuotinės sveikatos srityje, ypač į jų 16 dalies a punktą ir 18 dalies c punktą;
– atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl politikos suderinamumo vystymosi labui,
– atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 18 d. ES ir Indijos Respublikos laisvosios prekybos susitarimo poveikio tvaraus vystymuisi vertinimą ir į 2010 m. kovo mėn. Komisijos tarnybų parengtą pozicijos dokumentą dėl šio vertinimo,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl tarptautinės prekybos politikos atsižvelgiant į klimato kaitos reikalavimus . Priimti tekstai, P7_TA(2010)0445 .
,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkos apsaugos standartų tarptautiniuose prekybos susitarimuose Priimti tekstai, P7_TA(2010)0434 .
,
– atsižvelgdamas į savo 2010 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl įmonių socialinės atsakomybės tarptautinės prekybos susitarimuose Priimti tekstai, P7_TA(2010)0446 .
,
– atsižvelgdamas į 2011 m. balandžio 6 d. rezoliuciją dėl būsimosios Europos tarptautinės investicijų politikos Priimti tekstai, P7_TA(2011)0141 .
,
– atsižvelgdamas į savo 2011 m. vasario 17 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ Priimti tekstai, P7_TA(2011)0068 .
,
– atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. Briuselyje vykusio ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimo bendrą pareiškimą,
– atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 10 d. Briuselyje priimtą bendrą Europos Komisijos ir Indijos vyriausybės deklaraciją dėl kultūros,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį,
A. kadangi Europos Sąjunga turėtų ir toliau teikti pirmenybę taisyklėmis grindžiamos daugiašalės prekybos sistemai, sukurtai PPO, o ši sistema užtikrina tinkamiausią pagrindą sąžiningai ir nešališkai tarptautinei prekybai, nes joje nustatytos atitinkamos taisyklės ir užtikrinamas jų laikymasis,
B. kadangi ES ir toliau turėtų pirmiausiai siekti suderintų Dohos plėtros darbotvarkės (DPD), kuri turėtų padėti besivystančioms šalims visapusiškai dalyvauti tarptautinės prekybos sistemoje, rezultatų,
C. kadangi būtina nustatyti tinkamą daugiašalių, dvišalių ir daugianacionalinių susitarimų pusiausvyrą,
D. kadangi ES yra didžiausia Indijos prekybos partnerė: 2009–2010 m. prekyba prekėmis ir paslaugomis sudarė apie 84 mlrd. eurų, kai ES teko 20,15 proc. Indijos bendrojo eksporto ir 13,32 proc. Indijos bendrojo importo, tačiau, kita vertus, Indijai teko 2,6 proc. viso ES eksporto ir 2,2 proc. viso ES importo,
E. kadangi ES nuo 2000 m. buvo didžiausia Indijos investuotoja, kurios visos investicijos sudarė apie 20 mlrd. eurų, ir ES taip pat yra svarbiausia užsienio investicijų iš Indijos vieta,
F. kadangi Indija yra didžiausia naudos gavėja pagal bendrųjų lengvatų sistemą (BLS); kadangi Europos Sąjungos importas iš Indijos, taikant lengvatinį ar nulinį muitą, 2009 m. siekė 19,9 mlrd. eurų, kurie sudaro 83 proc. viso ES importo iš Indijos,
G. kadangi, kaip nurodyta 2007–2008 m. Jungtinių Tautų vystymo programos žmogaus socialinės raidos ataskaitoje, Indija užima 128 vietą pagal žmogaus socialinės raidos indeksą (tarp 177 šalių); kadangi pagal besivystančių šalių žmonių skurdo indeksą Indija užima 62-ą vietą tarp 108 besivystančių šalių, kurių indeksas apskaičiuotas, ir kadangi Indija yra viena iš šalių, kuriose labiausiai paplitęs vaikų darbas,
H. kadangi derybos dėl LPS su Indija buvo pradėtos 2007 m. birželio mėn.,
I. kadangi, remiantis sutartimis, prekybos politika turi būti vykdoma nuosekliai, vadovaujantis visais Europos Sąjungos tikslais, įskaitant jos socialinius, aplinkos apsaugos ir pagalbos vystymuisi tikslus,
J. kadangi Indija yra viena iš didžiausių generinių vaistų gamintojų ir eksportuotojų į besivystančias šalis ir todėl bet kokios nuostatos dėl intelektinės nuosavybės teisių bet kokiu atveju neturi daryti kliūčių įperkamų vaistų įsigijimui,
K. kadangi ES yra labai svarbu užtikrinti geresnį geografinių nuorodų pripažinimą ir veiksmingą apsaugą,
L. kadangi laisvosios prekybos susitarimas turėtų apimti privalomus ir įvykdomus įsipareigojimus dėl socialinių bei aplinkos apsaugos standartų ir tvarios plėtros ir veiksmingą tarptautiniu mastu socialinėje ir aplinkos srityje nustatytų standartų įgyvendinimą, taip pat kaip ir bendros socialinės atsakomybės standartus bei tinkamą darbą,
M. kadangi smulkūs žemės ūkiai ir su žemės ūkiu susijusi veikla yra pagrindinis 70 proc. Indijos gyventojų pragyvenimo šaltinis, o moterys sudaro daugiau nei 60 proc. žemės ūkyje dirbančios darbo jėgos; kadangi pagal pasaulinį bado indeksą Indija nukrito į 67-ąją vietą tarp 84 šalių ir joje vis dar neužtikrintas aprūpinimas maistu; kadangi didelė jos gyventojų dalis gyvena iš vietos žvejybinės veiklos, su kuria konkuruoja eksportui skirta pramoninė žvejyba ir dėl to kyla grėsmė milijonų Indijos gyventojų apsirūpinimo maistu saugumui,
N. kadangi Indija nepasirašė branduolinio ginklo neplatinimo sutarties; kadangi branduolinių medžiagų tiekėjų grupė panaikino Indijos branduolinės prekybos embargą,
Bendrieji klausimai
1. mano, kad daugiašalė prekybos sistema išlieka veiksmingiausia priemone sąžiningai ir lygiateisei prekybai pasaulyje užtikrinti; be to, mano, kad Sąjungos derybininkai pirmiausia turėtų siekti Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) PPO derybų suderintų rezultatų; mano, kad Sąjunga ir Indija gali drauge prisidėti prie Dohos plėtros darbotvarkės (DPD) derybų sėkmingo užbaigimo; susirūpintų, jei daugiašalėmis derybomis būtų trukdoma siekti šio tikslo;
2. pabrėžia, kad ES ir Indijos vyriausybė po paskutinio ES ir Indijos aukščiausiojo lygio susitikimo (2010 m. gruodžio mėn.) ir po daugiau nei trejus metus trukusių derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo pasiekė labai svarbų derybų etapą; taigi ragina derybose dalyvaujančias šalis užtikrinti visapusišką konsultavimąsi visais etapais su svarbiausiomis suinteresuotomis šalimis; ragina abi šalis sudaryti sąžiningą ir suderintą LPS Europos ir Indijos visuomenių ir ekonomikos bendram labui; mano, kad pasaulyje vykstanti daugialypė krizė turėtų paskatinti ES ir Indiją laikytis atsargaus požiūrio visais derybų dėl prekybos etapais, ir primygtinai reikalauja, kad LPS nebūtų išankstinė sąlyga keisti teisės aktus nei Europoje, nei Indijoje;
3. pažymi, kad Indijos ekonomika yra septinta pagal dydį pasaulyje ir kad Indijos vyriausybė numato 8,6 proc. BVP augimą 2010–2011 m.; apgailestauja, kad, nepaisant tvaraus ekonomikos augimo, vis dar esama didelių skirtumų, o daugiau nei 800 mln. žmonių gyvena už mažiau kaip 2 JAV dolerius per dieną; pabrėžia, kad reikia užtikrinti, jog pagal LPS nebūtų ribojami įgaliojimai, kurių Indijos vyriausybei reikia kovojant su skurdu ir nelygybe, ypač kaimo vietovėse, kuriose žemės ūkis yra pagrindinė veikla;
4. pabrėžia, kad galutinis LPS turi apimti privalomąjį ginčų sprendimo mechanizmą „valstybė valstybei“, nuostatas dėl tarpininkavimo, susijusio su NPK, antidempingo ir kompensacinio muito priemonių ir bendrojo išimties straipsnio, grindžiamo Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (angl. GATT) XX ir XXI straipsniais;
5. ragina Komisiją į LPS įtraukti stiprias ir veiksmingas apsaugos sąlygas;
6. ragina Komisiją per derybas reikalauti, jog Indija ratifikuotų Sutartį dėl branduolinio ginklo neplatinimo;
Darnus vystymasis
7. primena, kad bendros prekybos politikos tikslai turi būti visapusiškai derinami su bendrais Europos Sąjungos tikslais, kad, remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsniu, ES bendra prekybos politika turi būti vykdoma vadovaujantis Sąjungos išorinių veiksmų principais ir tikslais ir kad pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ji turi, be kita ko, prisidėti prie tvarios plėtros, skurdo naikinimo ir žmogaus teisių apsaugos;
8. ragina Komisiją įtraukti teisiškai privalomus straipsnius dėl žmogaus teisių, socialinių ir aplinkosauginių standartų bei dėl įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) ir jų laikymosi, o pažeidimo atveju taikyti atitinkamas priemones;
9. prašo, kad šis straipsnis apimtų bent aštuonių pagrindinių konvencijų ir keturių prioritetinių TDO konvencijų bei tarptautiniu mastu pripažintų aplinkos apsaugos standartų laikymąsi ir taip pat teiktų paskatas įmonėms prisiimti įsipareigojimų ĮSA srityje ir įmonių bei įmonių grupių atidumo pareigą, t. y. pareigą iš anksto imtis priemonių siekiant nustatyti žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos teisės pažeidimus, korupciją ar vengimą mokėti mokesčius, taip pat ir jų dukterinėse įmonėse ir tiekimo grandinėse, ir užkirsti kelią šiems pažeidimams; prašo Indijos vyriausybę ratifikuoti ir veiksmingai taikyti visas pagrindines TDO konvencijas;
10. yra susirūpinęs dėl vaikų darbo Indijoje, nes jie labai dažnai išnaudojami ir dirba nesaugiomis bei sveikatai kenksmingomis sąlygomis; prašo Komisiją aptarti šį klausimą per derybas dėl LPS ir paprašyti Indijos vyriausybės dėti kuo daugiau pastangų pagrindinėms priežastims pašalinti, kad būtų panaikintas šis reiškinys;
11. mano, kad svarbiausių tarptautinių socialinių ir aplinkosaugos standartų nesilaikymas yra tam tikros formos dempingas, darantis žalą Europos įmonėms ir darbuotojams, ir prašo Komisiją prieš sudarant bet kokį prekybos susitarimą išsiaiškinti šį klausimą;
Prekyba prekėmis, žemės ūkio produktais ir energija
12. pažymi, kad vidutiniai Indijos taikomi tarifai sumažėjo, tačiau vis tiek tebėra gerokai didesni nei ES taikomi tarifai; atkreiptinas dėmesys į tai, kad vidutinis Indijos taikomas galimybės patekti į ne žemės ūkio produktų rinką (NAMA) tarifas šiuo metu yra 10,1 proc., o ES vidutinis tarifas – 4 proc., tuo tarpu vidutinis Indijos taikomas tarifas žemės ūkio produktams yra 31,8 proc., o ES vidutinis tarifas - 13,5 proc.;
13. prašo, kad susitarime būtų atsižvelgiama į jautriausius Europos sektorius, pramonę ir žemės ūkį ir apsaugoma intelektinė nuosavybė bei kilmės žymėjimas;
14. mano, kad Komisija turėtų tinkamai išanalizuoti pavojų, kuris gali kilti padidinus Europos maisto pramonės sektoriaus galimybes patekti į Indijos žemės ūkio sektorių, nes dėl to gali sunykti maži ir vidutiniai ūkiai, išplėstas vienos rūšies kultūrų auginimas ir padidintas pesticidų naudojimas, monopolizuojama žemė, naikinama biologinė įvairovė ir kaime mažėti gyventojų skaičius;
15. reiškia savo susirūpinimą dėl intelektinės nuosavybės teisių išplėtimo ir įgyvendinimo taikant griežtesnes nuostatas nei tos, kurios nustatytos pagal Pasaulio prekybos organizacijos susitarimus, kadangi tai gali prisidėti prie bado ir nepakankamos mitybos plitimo, nes smulkius ir natūrinius ūkius turintys ūkininkai neteks teisių gauti sėklų ir dalytis žiniomis, o tai gali pažeisti pagrindines žmonių teises užsitikrinti pragyvenimo šaltinius, apsirūpinti maistu ir naudotis sveikatos priežiūros, švietimo ir su moksliniais tyrimais susijusiomis paslaugomis;
16. ragina šalis labiau atsižvelgti į pakeistos žemės paskirties poveikį žemės ir vandens kokybei ir iš esmės moterų darbo jėgai dėl liberalizavimo priemonių; įspėja dėl problemų, susijusių su šeimos ūkininkavimu pieno sektoriuje, ir Indijoje, ir Europoje;
17. ragina teikti pirmenybę sąžiningai prekybai ir tvariems produktams taikomų tarifų mažinimui atitinkamai iš dalies keičiant ES muitinių kodeksus;
18. mano, kad svarbu į LPS įtraukti plataus užmojo skyrius dėl techninių prekybos kliūčių ir sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių; taigi ragina Komisiją atkreipti dėmesį į neišspręstus klausimus;
19. primena, jog numatoma, kad išaugus prekybai padidės energijos poreikiai, ir ragina šalis sukurti bendrą ir prieinamą energijos tiekimo planą atsižvelgiant į būtinybę pažaboti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio didėjimą ir klimato kaitą;
Prekyba paslaugomis
20. pažymi, kad ES ir Indijos prekyba paslaugomis palyginti neproporcinga; ES eksportuoja 1,9 proc. savo paslaugų į Indiją, o Indijos eksportui į ES tenka 11,6 proc. viso jos eksporto;
21. pripažįsta, kad paslaugų sektorius yra greičiausiai augantis Indijos ekonomikos sektorius; pažymi, kad Indija turi aktyvių interesų dėl Bendrojo susitarimo dėl prekybos paslaugomis (angl. GATS) 1 ir 4 būdų liberalizavimo;
22. mano, kad nepaisant to, jog Indija turi aktyvių interesų, susijusių su 4 būdu, joks paslaugų rinkos atvėrimas pagal 4 būdą neturi varžyti vienodo požiūrio į darbuotojus ar jam daryti žalą ir toks rinkos atvėrimas turi užtikrinti visišką vienodo darbo užmokesčio už vienodos vertės darbą principo taikymą;
23. pažymi, kad paslaugų liberalizavimas jokiu būdu neturi trukdyti teisei reglamentuoti paslaugas ir ypač išsaugoti bei kurti geras viešąsias paslaugas, kurios yra svarbiausia plėtros ir socialinio teisingumo dalis;
24. ragina Komisiją sudaryti paslaugų, kurios turėtų būti įtrauktos į susitarimą, sąrašą, remiantis tikslaus sąrašo principu ir iš jo išbraukti viešąsias paslaugas, pvz., geriamojo vandens tiekimo ir kultūrines ir vaizdo bei garso paslaugas; tikisi, kad Komisija patikins, kad iš susitarimo taikymo apimties bus aiškiai išbrauktos spekuliacinės finansinės priemonės;
Investicijos
25. pabrėžia, kad skyriuje dėl investicijų turi būti skatinamos aukštos kokybės investicijos, kuriomis atsižvelgiama į aplinką ir skatinamos geros darbo sąlygos; be to, prašo, kad skyriuje dėl investicijų būtų atsižvelgiama į abiejų šalių teisę reglamentuoti, ypač nacionalinio saugumo, aplinkos, visuomenės sveikatos, darbuotojų ir vartotojų teisių, pramonės politikos ir kultūrinės įvairovės sritis;
26. ragina Komisiją iš susitarimo išbraukti nuostatas dėl investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmo, nes, remiantis jomis, investuotojams iš kitos šalies suteikiama teisė imtis tarptautinių teisinių veiksmų prieš Indijos ar ES vyriausybes, o nacionaliniai investuotojai gali kreiptis tik į nacionalinius teismus ES ir Indijoje, ir šis mechanizmas galėtų pakenkti politikos iniciatyvoms, susijusioms su aplinkos, socialiniais ar mokesčių teisės aktais, visoje Europoje nuo vietos iki europinio lygmens, nes Europos mokesčių mokėtojams kiltų pavojus mokėti milijonus eurų teisinių išlaidų;
27. ragina Komisiją į investicijų susitarimus neįtraukti viešųjų paslaugų ir jautrių sektorių, pvz., kultūros, mokslo, nacionalinės gynybos ir visuomenės sveikatos;
28. apgailestauja, kad Komisija nepalaukė, kol Europos Parlamentas priims rezoliuciją dėl ateities investicijų politikos, prieš pasiūlydama Tarybai derybų dėl investicijų įgaliojimų projektą; prašo Komisiją ir Tarybą, rengiant derybų dėl investicijų įgaliojimų projektą, visapusiškai atsižvelgti į šioje rezoliucijoje pareikštą nuomonę;
Viešieji pirkimai
29. pažymi, kad Indija sutiko į LPS įtraukti viešųjų pirkimų klausimą; ragina Komisiją derėtis dėl veiksmingų ir skaidrių viešųjų pirkimų sistemų; mano, kad svarbu užtikrinti darnumą ir skaidrumą, ypač MVĮ, vykdant viešųjų pirkimų procedūras, nedarant žalos viešųjų pirkimų politikos daugiafunkciškumui; primena, kad viešųjų pirkimų veiksmingumas – tai antrinis Indijos politikos tikslas, nes viešieji pirkimai, visų pirma, yra politinė priemonė valstybės pajamoms paskirstyti pagal regioninės sanglaudos srities ir vietos technologijų plėtros poreikius;
30. mano, kad ES turi atkreipti ypatingą dėmesį į MVĮ, taigi siūlo, kad vykdant visas Europos Sąjungos ir Indijos vystomojo bendradarbiavimo programas MVĮ būtų stiprinamos taikant priemones, skirtas piliečių pasiūlytiems ir į rinką orientuotiems vietos projektams finansuoti;
Intelektinės nuosavybės teisės
31. pritaria ryžtingiems Indijos įsipareigojimams laikytis griežtų intelektinės nuosavybės teisių apsaugos sistemos reikalavimų ir tarptautinėje ir vidaus teisėje naudoti TRIPS numatytas lankstumo nuostatas, kad įvykdytų savo įsipareigojimus dėl visuomenės sveikatos, visų pirma, dėl galimybės įsigyti vaistų; skatina griežtai įgyvendinti ir stiprinti šios sistemos nuostatas kartu užtikrinant galimybes įsigyti vaistų; ragina Europos Sąjungą ir Indiją užtikrinti, kad pagal LPS prisiimti įsipareigojimai nebūtų kliūtis įsigyti pagrindinių vaistų, kol Indijoje ši pramonės šaka plėtojasi nuo generinių vaistų į pramonės šaką, pagrįstą moksliniais tyrimais; pabrėžia, kad šios derybos turi būti suderinamos su biologinės įvairovės ir tradicinių žinių apsauga;
32. ragina Komisiją ir Indijos valdžios institucijas parengti bendrą suklastotų vaistų apibrėžimą, kuris nekliudytų įsigyti būtiniausių vaistų, ir bendrai derinti veiksmus, kuriais siekiama veiksmingai kovoti su klastojimu ir ypač vaistų, pavojingų žmogaus sveikatai, klastojimu;
33. prašo Komisiją neprašyti duomenų išimtinumo derantis dėl intelektinės nuosavybės teisių, kaip nurodoma 2007 m. liepos 12 d. EP rezoliucijoje, ir pripažinti, kad duomenų išimtinumas turėtų ilgalaikių pasekmių generinių vaistų gamybai ir todėl yra žalingas besivystančių šalių galimybei įsigyti vaistų ir visuomenės sveikatos politikai;
34. pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti aukštą geografinių nuorodų apsaugos lygį, ir ragina Komisiją užtikrinti geografinių nuorodų pripažinimą ir veiksmingą apsaugą;
Poveikio vertinimai
35. pabrėžia, kad yra absoliučiai būtina, kad Komisija atliktų nepriklausomus poveikio vertinimus, kurie būtų viešai skelbiami ir atnaujinami derybų eigoje siekiant patikrinti suderinamumą su kitomis ES politikos kryptimis ir siekiant, kad Tarybai ir Parlamentui jie taptų pagalbos priemonėmis priimant sprendimus;
36. prašo Komisiją pateikti išsamų sektorių įvertinimą, kuriame būtų išnagrinėtas poveikis visiems sektoriams, kuriuos galėtų paveikti LPS; reikalauja konkretaus skyriaus dėl susitarimo poveikio Europos užimtumui;
37. ragina šalis taip pat aptarti galimas kliūtis, kurios atsiras dėl LPS, ir būdus, kuriais dėl greito rinkų atvėrimo gali būti daromas neigiamas poveikis žmogaus socialinei raidai ir lyčių lygybei; pripažįsta vyriausybių teisę išlaikyti būtiną laisvę formuoti politiką ir reguliavimo kompetenciją, reikalingą žmonės tarnaujančiai ekonominei ir socialinei politikai formuoti;
38. pabrėžia, kad LPS turėtų užtikrinti, kad daugiašalės prekybos didėjimas būtų naudingas kuo didesniam žmonių skaičiui ir padėtų Indijai siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT), taip pat užkirsti kelią aplinkos nykimui;
39. apgailestauja, kad atliktas ribotos apimties LPS su Indija poveikio tvariam vystymuisi vertinimas, ir prašo greitai įvertinti (toliau išnagrinėti) klausimus, susijusius su žmogaus teisėmis, teise į maistą ir visuomenės sveikatą, Indijos neoficialiuoju sektoriumi ir numatyto liberalizavimo suderinamumu su Tūkstantmečio vystymosi tikslais;
40. pabrėžia, kad į LPS reikėtų įtraukti nuolatinį stebėjimą ir išsamios peržiūros sistemą, kad būtų nustatomas socialinis ir ekonominis susitarimo poveikis; ragina LPS nuostatas koreguoti pagal šios peržiūros išvadas;
Europos Parlamento vaidmuo
41. atsižvelgdamas į prekybos derybų poveikį ekonomikos, socialinėje, sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse bei būtinybę, kad sudėtingiems klausimams būtų taikoma demokratinė kontrolė, primena, jog Parlamentas turi būti ir toliau nuolat atitinkamai informuojamas visais derybų etapais;
42. prašo Komisiją ir Tarybą, prieš sudarant LPS, visapusiškai atsižvelgti į Europos Parlamento prašymus, išreikštus šioje rezoliucijoje; primena, jog tam, kad LPS įsigaliotų, reikalingas EP pritarimas; ragina Komisiją ir Tarybą neteikti pasiūlymų dėl laikino susitarimo taikymo, kol EP jam nepritarė;
43. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indijos vyriausybėms ir parlamentams.
