Už rasistinius ir ksenofobinius nusikaltimus siūloma baudžiamoji atsakomybė
Teisingumas ir vidaus reikalai
2007-06-21 - 13:38
Dar 2002 m. buvo pasiūlyta įpareigoti ES šalis numatyti atsakomybę už rasistinio ar ksenofobinio pobūdžio nusikaltimus. Tačiau derybos dėl tokio pamatinio nutarimo 2005 m. nutrūko dėl skirtingų Sąjungos šalių pozicijų. Šį pusmetį ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija vėl suteikė šiam klausimui prioritetą, o balandį Taryba preliminariai sutarė dėl naujo nutarimo projekto. Ketvirtadienį Europos Parlamentas priėmė rekomendaciją Tarybai šiuo klausimu, o patį nutarimą tikimasi svarstyti rudenį.
Pagal jį visos ES valstybės privalėtų numatyti baudžiamąją atsakomybę už viešą prievartos ar neapykantos kurstymą (žodžiu arba raštu) kitos rasės, religijos ar tautybės asmenų atžvilgiu. Ji grėstų ir už viešą pritarimą genocidui, nusikaltimams prieš žmoniją arba karo nusikaltimams, taip pat jų neigimą, jeigu šie veiksmai būtų nukreipti prieš tam tikrą tautą, rasę ar religiją. Šalys galės nuspręsti taikyti baudžiamąją atsakomybę ir už visus be išimties tokio pobūdžio veiksmus. Bausmė už visus šiuos nusikaltimus negalės būti mažesnė negu įkalinimas 1-3 metams. Valstybės institucijos privalės pačios pradėti tokių nusikaltimų tyrimą nelaukdamos nukentėjusiojo skundo. Savo ruožtu rasistinius ar ksenofobinius motyvus bus privalu vertinti kaip sunkinančias aplinkybes nagrinėjant kitus nusikaltimus. Pamatiniame nutarime neįvardijami konkretūs istoriniai įvykiai, už kurių rėmimą ar neigimą būtų baudžiama. Ar konkretus įvykis gali būti traktuojamas kaip genocidas, nusikaltimas prieš žmoniją arba karo nusikaltimas, turės spręsti šalių arba tarptautiniai teismai. Holokaustą genocidu jau yra paskelbęs Niurnbergo tribunolas. Nutarimas neuždraustų naudoti atskirų simbolių, tokių kaip svastika. Europarlamentarai linkę pritarti šiems siūlymams. Savo ruožtu jie primena, jog „kultūroje, pagrįstoje teisėmis ir laisvėmis, baudžiamoji teisė visada yra paskutinė priemonė, kurią reikia naudoti kuo mažiau“. Todėl „reikia apsaugoti žodžio ir susivienijimų laisvę, išskyrus tuos atvejus, kai ja naudojamasi siekiant skatinti jėgos naudojimą, smurtą ar neapykantą, [taip pat] ketinant inicijuoti ar kurstyti neteisėtus veiksmus“. Parlamentas ragina skatinti švietimą ir kultūrų bei religijų dialogą, taip pat numatyti ir reabilitacinio pobūdžio nuobaudas už rasistinius ar ksenofobinius nusikaltimus, tokias kaip privalomas švietimas ar tarnyba bendruomenei. Tuo tarpu nusikaltusiems visuomenės veikėjams ar valdžios atstovams turėtų būti numatytos griežtesnės bausmės, mano EP nariai. Europos Komisija raginama pradėti pažeidimų procedūrą prieš valstybes, neįgyvendinančias ES teisės aktų dėl rasizmo ir diskriminavimo pažabojimo. Europarlamentarai siūlo užtikrinti veiksmingą ES šalių tarpusavio pagalbą teisiant už rasistinius ir ksenofobinius nusikaltimus, taip pat įsteigti jų stebėjimo padalinį ES Pagrindinių teisių agentūroje.
Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės. Diskusijoje kalbėjusi Laima Liucija Andrikienė (Europos liaudies partija) ragino neapsiriboti nusikaltimais rasės, religijos, kilmės ar tautybės pagrindu, o numatyti baudžiamąją atsakomybę ir tuomet, „kai neapykantos ir smurto pagrindu tampa politiniai įsitikinimai ar priklausymas kuriai nors socialinei grupei“ – pavyzdžiui, už totalitarinių režimų įvykdytus nusikaltimus, taip pat atsisakymą juos pripažinti ar pastangas juos sumenkinti. Šiuo tikslu deputatė siūlė po dvejų trejų metų priimti atskirą pamatinį nutarimą.
Justas Vincas Paleckis (Socialistų frakcija) pažymėjo, jog, nors ES idėja pagrįsta tolerancija, rasistinių ir ksenofobinių išpuolių joje nemažėja. „Rasistinius, ksenofobinius ir antisemitinius elementus naudoja ne tik ekstremistinės partijos – jų nesibodi lyg ir solidesnės masinės partijos, jų lyderiai“, – teigė deputatas. Nors demokratinėje kultūroje „baudžiamoji teisė yra paskutinė priemonė“, vis dėlto, J.V. Paleckio manymu, reikėtų sugriežtinti atsakomybę už tokius nusikaltimus. Europarlamentaras tęsė: „Ne mažesnis prioritetas yra švietimas, skirtingų tikėjimų ir kultūrų dialogas, pasvertas ir apgalvotas žvilgsnis į praeitį. Jeigu pradedama aiškintis, kieno tragedija didesnė, kieno skausmas skaudesnis, kai pasijuntama pačiais tolerantiškiausiais – atsiduriama kelyje į tolerancijos pamynimą, nepasitikėjimą vieni kitais. Naujosios ES šalys ypač jautrios istorinio teisingumo atkūrimui. Ateina laikas mėginti suderinti ES senbuvių ir naujųjų šalių požiūrį į XX amžiaus tragedijas ir skaudžius įvykius. Tai reikia daryti nepasijuntant vieninteliais teisiaisiais, galinčiais primesti savo nuomonę kitoms tautoms. Svarbiausias tikslas – ne aitrinti, o gydyti žaizdas, pasimokyti iš istorijos, užkirsti kelią rasizmo ir ksenofobijos atgimimui.“
„Nacizmas ir komunizmas yra du vienos upės krantai“, – posėdyje kalbėjo Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas). Pasak deputatės, nacizmas yra detaliai išnagrinėtas ir plačiai pasmerktas, o „apie antrąjį baisiausių praeito amžiaus nusikaltimų krantą – komunizmą – mažai žinome, beveik nediskutuojame, todėl iki šiol nesame tarptautiniu mastu jo pripažinę nusikaltimu žmonijai“. D. Budreikaitė pažymėjo, jog „nuo nacizmo ir holokausto žuvo 20 milijonų, o komunizmo aukomis tapo 100 milijonų įvairių tautybių žmonių“. Europarlamentarė ragino Sąjungos šalis „tęsti darbą atskleidžiant komunistinio režimo padarytus nusikaltimus“, o Europos Parlamentą – papildyti svarstomą pamatinį nutarimą bei paskelbti komunizmą nusikaltimu žmonijai.
Martine ROURE (PSE, FR) A6-0151/2007
Dėl derybų dėl pamatinio sprendimo dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija eigos
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas: 2007-06-20.
Balsavimas: 2007-06-21
20070615IPR07918 Apie ES Taryboje sutartą pamatinio nutarimo projektą
LT
1
LINK
http://www.eu2007.de/en/News/Press_Releases/April/0420BMJRassismus.html
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
