Europos energetikos rinka turi būti atvira ir decentralizuota, mano EP
Energetika
2007-07-10 - 13:56
ES energetikos politikoje pagrindinį dėmesį reikėtų skirti kovai su klimato kaita, priklausomybės nuo importo ribojimui, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimo skatinimui. Be to, svarbu tobulinti energetikos reguliavimą ir kuo greičiau baigti liberalizuoti Europos energetikos rinką. Tai teigiama antradienį Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje.
Liberalizuoti ES elektros ir dujų rinką buvo numatyta dar 1996 ir 1998 m. priimtose ES direktyvose. Tuo tarpu 2003 m. priimtais teisės aktais nutarta iki 2004 m. liepos liberalizuoti ne namų ūkiams skirtų dujų ir elektros rinką, o iki 2007 m. liepos – visą dujų ir elektros rinką. Europos Komisija yra išreiškusi nepasitenkinimą tuo, kaip valstybės įgyvendina šias direktyvas, todėl ji dar šiemet rengiasi pasiūlyti priemonių padėčiai pataisyti.
Europarlamentarai ragina ES šalių vyriausybes užtikrinti visišką ir veiksmingą galiojančių liberalizavimo direktyvų perkėlimą, taip pat „neberemti vadinamųjų nacionalinių čempionų ir nepriimti protekcionistinių teisės aktų, trukdančių plėtoti integruotą Europos energetikos rinką. Parlamentas pažymi, kad „valstybės nuosavybė elektros ir dujų rinkose yra viena iš pagrindinių rinkos iškraipymo visoje ES priežasčių“. Parlamentas atkreipia dėmesį, kad decentralizuota energetikos infrastruktūra ir gamyba gali užtikrinti didesnį energijos tiekimo saugumą. Deputatai sutinka su Europos Komisijos nuomone, jog geriau įvairinti dujų tiekimo maršrutus ir technologijas, o ne kaupti didžiules dujų atsargas. EP nariai pritaria siekiui visose Sąjungos šalyse pasiekti 10 proc. energetikos tinklų sujungimo lygį bei ragina Europos Komisiją parengti bendrų ES elektros ir dujų tinklų sukūrimo gaires. Europarlamentarai „mano, kad perdavimo sistemų nuosavybės išskyrimas yra veiksmingiausia priemonė skatinti investicijas į infrastruktūrą nediskriminuojančiomis sąlygomis, taip pat sąžiningą naujų dalyvių prieigą prie tinklo ir rinkos skaidrumą“. Kita vertus, deputatai pažymi, kad „pritaikius šį modelį nebus išspręsti visi klausimai – pavyzdžiui, dėl tinklų sujungimo ar perkrovos vietų“. Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti prognozuojamų nuosavybės išskyrimo padalinių valstybėms, vidaus rinkai ir vartotojams analizę.
Deputatai ragina ES šalis laipsniškai panaikinti apibendrintų reguliuojamųjų tarifų taikymą. Europarlamentarų nuomone, kainų reguliavimas turėtų būti leidžiamas tik kraštutiniais atvejais – siekiant apsaugoti pažeidžiamus ir nepalankioje padėtyje esančius vartotojus, kartu nekenkiant sąžiningai konkurencijai. Parlamentas taip pat ragina Europos Komisiją dar šiemet pasiūlyti Energijos vartotojų chartijos projektą. EP pritaria planams stiprinti valstybių energetikos reglamentavimo institucijų bendradarbiavimą įtraukiant ir ES institucijas. Deputatai taip pat ragina ES lygmeniu užtikrinti reglamentavimo institucijų nepriklausomybę nuo valdžios ir pramonės. Jie „kritiškai vertina pernelyg akyvų kai kurių vyriausybių kišimąsi į nacionalinių reglamentavimo institucijų priimtus sprendimus, nes tai griauna jų, kaip nepriklausomų valdžios institucijų, vaidmenį“. Parlamento nuomone, šalių energetikos reguliavimo institucijoms turėtų būti suteikta teisė bausti tuos operatorius, kurie nesilaiko jų sprendimų ar nevykdo savo tinklo priežiūros įsipareigojimų.
Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės
Sąjungos už tautų Europą vardu kalbėjęs Eugenijus Maldeikis pažymėjo, jog „dujų ir elektros rinkos liberalizavimas negali vykti atsietai nuo išorės politikos formavimo, nes dujų ir elektros rinkos priklausomybė nuo trečiųjų šalių ir jų kompanijų visą laiką auga“. Atkreipęs dėmesį, jog 20 ES šalių dar neperkėlė į savo teisę ES direktyvų šioje srityje, deputatas ragino imtis papildomų priemonių siekiant jas įgyvendinti.
Tuo tarpu Šarūnas Birutis (Liberalų ir demokratų aljansas) pažymėjo prioritetinių energetikos jungčių svarbą ES vidaus energetikos rinkos kūrimui. „Kol Lietuva ir kitos Baltijos šalys bei Lenkija nebus energetiškai sujungtos su likusia Vakarų Europa, apie jokią vidaus rinką negalime kalbėti“, – teigė deputatas ir paragino užtikrinti pakankamai lėšų sklandžiam tokio plano įgyvendinimui. Š. Birutis tęsė: „Kurdami vieningą Europos energetikos rinką privalome vadovautis ekonomine logika ir solidarumo principu. Rusijos siūlomos jungčių alternatyvos yra grindžiamos politiniais motyvais. Rusijos planas nutiesti per Baltijos jūrą dujotiekį į Vokietiją aplenkiant Baltijos šalis ir Lenkiją yra 30 proc. brangesnis už Baltijos šalių ir Lenkijos siūlomą „Gintarinio dujotiekio“ projektą ir gerokai pavojingesnis“. Pažymėjęs, jog „Nord Stream“ projekto įgyvendinimas dar labiau izoliuotų Baltijos šalis, deputatas siūlė jį išbraukti iš europinės svarbos projektų sąrašo.
Alejo VIDAL-QUADRAS (PPE-DE, ES) A6-0249/2007
Dėl dujų ir elektros vidaus rinkos perspektyvų
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas ir balsavimas: 2007-07-10
20070706IPR08896 Išsamiau apie energetikos rinkos liberalizavimą – „Euractiv“
LT
1
LINK
http://www.euractiv.com/en/energy/electricity-markets-meps-urge-full-liberalisation/article-164712
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
