Savaitė : 05-05-2009(s)
EUROPOS PARLAMENTAS
Redaktorius:
Robertas Pogorelis
Sekretoriatas:
Asta Vasiliauskaitė
Tel. 32006
Briuselis:
Strasbūras:
PHS 6A 36
IPE3 F02/017
B-1047 Brussels
BP 1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 20 06
Tel. (33) 3 88 17 46 42
Fks. (32-2) 284 92 53
Fks. (33) 3 88 17 93 55
el.paštas: spauda-lt@europarl.eu.int
Tinklalapis: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_lt.htm
Baigta redaguoti: gegu žė s 17 d.
Frakcijos Pagal 2005-05-12
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
Iš viso
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Pareiškimai
Antrojo pasaulinio karo pabaiga ne visiems suteikė laisvę
EP rezoliucija dėl Antrojo pasaulinio karo pabaigos šešiasdešimtmečio
Dok.: B6-0290/2005
Svarstymas: 2005-05-11
Balsavimas: 2005-05-12
Šioje plenarinėje sesijoje deputatai skyrė ypatingą dėmesį Antrojo pasaulinio karo šešiasdešimtmečio paminėjimui.
Pradėdamas pirmadienio posėdį, EP pirmininkas Chosė Borelis (José BORRELL ) pažymėjo dideles kančias, kurias Europai ir kitiems pasaulio regionams sukėlė šis karas: "60 milijonų žuvusių kariškių ir civilių, išnaikintos ištisos tautos ir mažumos, miestai ir regionai paversti griuvėsiais ir pelenais, sugriautos valstybių finansų sistemos, 30 milijonų žmonių priversti palikti savo namus". Parlamento pirmininkas paragino užtikrinti, kad toks karas niekada nepasikartotų.
Ch. Borelis kalbėjo: "Tuometinę gegužės 8-ąją kai kurie tos epochos politiniai lyderiai skelbė, jog laisvės vėliavos suplevėsavo "visoje" Europoje. Tačiau karo pabaiga atnešė taiką ir laisvę tik pusei žemyno. Kita pusė tapo Jaltoje įteisintos "naujosios pasaulio tvarkos" auka. Taika ir laisvė nepasiekė visų. Gegužės 8-oji daugeliui šalių nupiešė naują Europos žemėlapį. 1945-aisiais nugalėjome totalitarizmą, tačiau kitas totalitarizmas, galingas ir patvarus, pavergė pusę Europos".
Parlamento pirmininkas pasidžiaugė, jog šiandien, po 60 metų, pagaliau galime paminėti nugalėjusią ir kartu susivienijusią Europą. Prieš 55 metus gegužės 9-ąją Europa buvo pradėta vienyti, siekiant įveikti karo padarinius, o prieš metus įvykusi ES plėtra yra "išsamus atsakas" istorijos iššūkiams. Ch. Borelis pasidžiaugė, jog vieninga Europa kuriama vadovaujantis pagarbos žmogui, teisingumo, taikos ir tolerancijos vertybėmis. "Europiečiai tikisi tokios Sąjungos, kuri prisidėtų prie jų gerovės ir saugumo įveikiant naujas grėsmes pasaulyje, kuris jau nebėra Jaltos pasaulis", - baigė savo iškilmingą kalbą EP pirmininkas.
Po Parlamento pirmininko pranešimo Latvijos smuikininkė Baiba Skridė sugriežė ištrauką iš J.S. Bacho Antrosios partitos.
Trečiadienio popietę Parlamente vyko debatai dėl Europos ateities sukakus 60 metų nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos. Tarybos vardu kalbėjęs Liuksemburgo ministras pirmininkas Žanas-Klodas Junkeris (Jean-Claude JUNCKER ) pažymėjo šiandieninių europiečių įsipareigojimą tiems, kurie kovojo "už laisvę" Antrajame pasauliniame kare. Prelegentas paminėjo Tarybų Sąjungos, JAV, Kanados, Didžiosios Britanijos karių bei tautų nuopelnus nugalint nacizmą. Jis pabrėžė poreikį sąmoningai vertinti tų dienų įvykius, kurie privalo išlikti mūsų atmintyje, nes "esame atsakingi už istorinę tiesą".
Komisijos prezidento Žozė Barozo (José Manuel BARROSO ) teigimu, Antrasis pasaulinis karas parodė, "koks nežmoniškas žmogus gali būti kitam žmogui". Nors šiandien dažnai didžiuojamės Europos civilizacijos pasiekimais, svarbu pripažinti ir skaudžias klaidas, teigė Ž. Barozas.
Ž.K. Junkeris ir Ž. Barozas pažymėjo, jog 1945-ųjų gegužės 8-oji ne visoms tautoms atnešė laisvę. Vidurio ir Rytų Europos valstybės Jaltos susitarimo dėka dar 50 metų kentė komunistinio režimo jungą. Ž.K. Junkeris atskirai paminėjo Baltijos šalis, kurios "ne savo valia turėjo paklusti Sovietų jungui ir tapti TSRS dalimi". Todėl, abiejų prelegentų teigimu, Antrasis pasaulinis karas galutinai pasibaigė tik šiandien, Europai vėl susivienijus.
Ž.K. Junkeris bei Ž. Barozas su pagarba atsiliepė apie dvidešimtojo amžiaus vidurio europiečių kartą, sugebėjusią įveikti karo sunkumus ir pradėjusią kurti bendrą Europą. "Be karo tikriausiai nebūtume tapę tokie vieningi", teigė Ž.K. Junkeris ir pabrėžė, jog Europos vienybės norėjo patys žmonės, siekę, kad karas nepasikartotų. Abu prelegentai pasidžiaugė, jog Europos vienybės idėja sėkmingai įgyvendinama ne vien ekonominiame, bet ir politiniame bei socialiniame gyvenime. "Palyginę šiandieninę Europą su ta, kuri buvo prieš keliasdešimt metų, galime optimistiškai galvoti apie ateitį", - teigė Ž. Barozas ir paragino nuolat stengtis, kad "ES netaptų savo sėkmės auka".
Ketvirtadienį Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Antrojo pasaulinio karo pabaigos šešiasdešimtmečio (463 balsai už, 49 prieš, 33 susilaikė). Dokumente reiškiama pagarba kovotojams prieš tironiją ir karo aukoms. Parlamentas pažymi, jog "susitaikymas neįmanomas be tiesos ir atminimo". Kadangi "tik stipri Europa pajėgi įveikti praeities baisumus", deputatai "dar kartą pareiškia pasiryžimą kurti taikią ir klestinčią Europą, paremtą tokiomis vertybėmis kaip pagarba žmogaus orumui, laisvė, demokratija, lygybė, įstatymo viršenybė ir žmogaus teisės".
Rezoliucijoje teigiama, jog "kai kurioms tautoms Antrojo pasaulinio karo pabaiga reiškė atnaujintą tironiją, primestą stalinistinės Tarybų Sąjungos". Parlamentas pasisako prieš "bet kokios ideologinės pakraipos totalitarinį valdymą" ir primena, jog pagal Helsinkio susitarimus "nė viena šalis neturi teisės nuspręsti kitos šalies likimo". Rezoliucijoje "sveikinamas faktas, jog Vidurio ir Rytų Europos valstybės ir tautos šiandien gali kartu džiaugtis laisve ir teise nuspręsti savo likimą po daugelio dešimtmečių Tarybų Sąjungos dominavimo, okupacijos ar kitokios komunistinės diktatūros". Deputatai taip pat kviečia visas valstybes atverti Antrojo pasaulinio karo laikų archyvus.
H. Karzajus: Afganistanui reikia ES pagalbos
Antradienio vidurdienį Parlamentas išklausė Afganistano prezidento Hamido Karzajaus (Hamid KARZA ï ) kalbą.
Pradėdamas iškilmingą posėdį, EP pirmininkas Chosė Borelis (José BORRELL ) pasveikino H. Karzajų, tapusį "tvirtu savo šalies lyderiu", vedančiu Afganistaną demokratijos keliu. Pažymėjęs esminį žiniasklaidos vaidmenį demokratizuojant šalį, Ch. Borelis pasidžiaugė, jog Afganistane vis labiau įtvirtinamos piliečių teisės, didėja moterų vaidmuo visuomenėje. "Esame pasirengę su jums dirbti petys petin, kuriant stabilią ir demokratinę valstybę", - sakė Ch. Borelis. Prelegentas informavo apie ES ketinimus atsiųsti delegacijas, kurios įvertintų padėtį Afganistane bei stebėtų rugsėjį vyksiančius šalies parlamento rinkimus.
Pradėdamas savo kalbą, H. Karzajus palygino šiandieninį Afganistaną su Europa po Antrojo pasaulinio karo. Pasak prelegento, tarptautinės bendruomenės pagalbos bei saugumo garantijų dėka Europa sugebėjo pasiekti taikingo šalių bendradarbiavimo, kuriuo šiandien žavisi visas pasaulis. "Jūs mums rodote, kokia galėtų būti mūsų regiono ateitis - taikos, vienybės ir bendradarbiavimo ateitis", - sakė H. Karzajus. Prelegentas padėkojo ES už didžiulę ekonominę, karinę ir techninę pagalbą, kurią ji suteikė Afganistanui per pastaruosius trejus metus.
H. Karzajus pasidžiaugė savo šalies pasiekimais. "Šiandien mes turime atvirą ir progresyvią konstituciją, kuri apsaugo žmogaus teises, užtikrina moterų ir vyrų lygybę, numato laisvą rinką ir sukuria prielaidas atsakingai valdžiai", - sakė jis. Prezidentas pasidžiaugė, jog nuginkluoti kovotojai, atkuriama teisingumo sistema, vykdoma administracijos reforma, stiprėja pilietinė visuomenė, įtvirtinta žiniasklaidos laisvė. Šalyje įvesta nauja valiuta, pažabota infliacija, ženkliai išaugo užsienio investicijos ir tarptautinė prekyba, padidėjo atlyginimai.
Prezidentas padėkojo Tarptautinėms saugumo pagalbos pajėgoms, kuriose ES vaidina esminį vaidmenį. Pasak H. Karzajaus, šios pajėgos užtikrino saugią aplinką, kurioje minėti pasiekimai tapo įmanomi.
"Daug kas padaryta, tačiau rimti iššūkiai išlieka", - teigė prelegentas. Dėl vieno didžiausių pasaulyje kūdikių mirtingumo, trumpos gyvenimo trukmės ir mažo raštingumo Afganistano "žmogaus raidos rodiklis" tebėra vienas žemiausių pasaulyje. Naujoji valdžia dar nepakankamai išgali užtikrinti saugumą šalyje, sustabdyti aguonų auginimą bei narkotikų verslą. H. Karzajus paprašė ES pagalbos toliau stiprinant Afganistano stabilumą, demokratiją ir plėtrą. "Šiandien Afganistanui taip pat reikia pagalbos, kaip jos reikėjo Europai prieš 60 metų", - teigė prelegentas ir dar kartą padėkojo ES už suteiktą paramą jo šaliai.
Liuksemburgo Didžiojo Kunigaikščio Henri kalba
Trečiadienio vidurdienio iškilmingas EP posėdis buvo skirtas Liuksemburgo Didžiajam Kunigaikščiui Henri.
Pristatydamas svečią, EP pirmininkas Chosė Borelis (José BORRELL ) pažymėjo Liuksemburgo indelį į Europos vienijimąsi. 1966-ųjų Liuksemburgo kompromisas, susitarimas dėl Europos stabilumo ir augimo pakto, derybos dėl 2007-2013 m. ES finansinės perspektyvos, pagalba integruojant Rumuniją ir Bulgariją - tai tik keli svarbūs pavyzdžiai. "Jūsų šalis maža savo dydžiu, bet didi savo istorine svarba", - teigė Parlamento pirmininkas.
Savo kalboje Liuksemburgo Didysis Kunigaikštis Henri daugiausia dėmesio skyrė Europos integracijai, ypač paskutiniųjų penkiolikos metų įvykiams. Prelegentas pasidžiaugė, kad Europa netapo vien laisvos prekybos zona, bet pasiekė nemažos politinės ir socialinės pažangos: panaikintos sienos tarp ES šalių, pagerinta gyvenimo kokybė, prisidėta prie demokratijos plėtros pasaulyje, integruotos nuo komunizmo nukentėjusios Vidurio ir Rytų Europos šalys. "Europa šiandien yra tvirtesnė, nes ji susivienijusi apie bendras vertybes ir sugeba jas skleisti pasaulyje", - teigė Didysis Kunigaikštis Henri. Jis ypač pabrėžė Europos Parlamento vaidmenį kuriant vieningą Europą.
Prelegentas kritikavo skeptišką kai kurių piliečių, ypač jaunuomenės, požiūrį į ES ir jos Konstituciją. "Nėra patikimos alternatyvos, niekas iki šiol nesugebėjo pasiūlyti kito modelio", - teigė Liuksemburgo Didysis Kunigaikštis. Jis atkreipė dėmesį, jog globalizacijos akivaizdoje svarbu, išsaugant Europos paveldą, naujai suformuluoti ES viziją ir numatyti naujas perspektyvas. Prelegentas pabrėžė svarbų politikų vaidmenį skatinant jaunimo pilietiškumą, integruojant tautas ir mažinant socialinę atskirtį. Jis paragino nebijoti tiesaus dialogo su piliečiais ir vystyti demokratinę diskusiją.
Pasak Didžiojo Kunigaikščio Henri, Liuksemburgas, kaip maža šalis, istoriškai "pasmerktas" ieškoti kitų ir juos suprasti. Prelegentas pavadino aktyvų jo šalies dalyvavimą Europos integracijoje "natūraliu pasirinkimu", derančiu mažoms tautoms, kurios, pasak čekų rašytojo Milano Kunderos, sudaro svarbią atsvarą didžiųjų tautų ir valstybių Europai.
Socialinė ir darbo politika
Parlamentas nepritaria galimybei pratęsti 48 val. darbo savaitę
Alejandro CERCAS (PSE, ES)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų
Dok.: A6-0105/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-10
Balsavimas: 2005-05-11
Antradienį Parlamentas apsvarstė, o trečiadienį patvirtino pranešimą dėl direktyvos, kuria siekiama pakeisti kai kuriuos darbo laiko organizavimo aspektus. Šiuo metu galiojanti direktyva apriboja darbo savaitę iki 48 valandų, nebent darbuotojas pats sutinka dirbti ilgiau ("savanoriškos išlygos" arba opt-out principas). Komisija pasiūlė išlaikyti šią ilgesnio darbo laiko galimybę, bet sugriežtinti jos taikymo sąlygas tais atvejais, kai nėra kolektyvinės sutarties. Tuo tarpu Parlamentas norėtų, kad per trejus metus nuo naujosios direktyvos įsigaliojimo būtų pereita prie maksimalios 48 valandų darbo savaitės, nenumatant išimčių.
Deputatų nuomone, dirbant kelis darbus, bendras darbo laikas turi būti apskaičiuojamas sudedant kontraktuose nurodytus laikotarpius. Jie taip pat ragina organizuojant darbo laiką atsižvelgti į darbuotojo šeimyninius įsipareigojimus bei mokymosi poreikį.
Siekiant užtikrinti 48 valandų darbo savaitės apribojimą, Komisija pasiūlė į "darbo laiko" sąvoką neįtraukti neaktyvaus budėjimo laiko. Tuo tarpu Parlamentas siūlo, atsižvelgiant į Europos teisingumo teismo sprendimus, neaktyvų budėjimą skaičiuoti kaip darbo laiką, tačiau leisti ES šalims kitaip skaičiuoti maksimalią darbo savaitę.
Komisija taip pat pasiūlė įteisinti 12 mėnesių darbo ir poilsio laiko atskaitos periodą (vietoj iki šiol buvusių keturių), jei tam neprieštarauja darbuotojų profsąjunga. Parlamentas pritaria šiam pasiūlymui, tačiau tuo pačiu siūlo sugriežtinti sveikatos ir darbo saugos reikalavimus.
Antradienio debatuose ES Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių komisaras Vladimiras ŠPIDLA pažymėjo, jog pateikdama direktyvos projektą Komisija stengėsi suderinti darbuotojų socialinės apsaugos siekį su pastangomis suteikti daugiau lankstumo darbdaviams didinant darbuotojų našumą ir motyvaciją. Komisaras teigė, jog daugeliu klausimų Parlamento ir Komisijos nuomonės yra "artimos", tačiau Komisija negali sutikti su savanoriškos išlygos panaikinimu. V. Špidla išreiškė pasiryžimą "siekti kuo veiksmingesnio kompromiso su Parlamentu" šiuo klausimu. Paminėjęs neaktyvaus budėjimo laiko traktavimo klausimą, prelegentas patikino, jog "Komisija pakeis savo siūlymus" atsižvelgusi į Parlamento nuomonę.
EP Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešėjas Alejandro CERCAS (PSE, ES) sakė, jog piliečiai tikisi, kad ES įgyvendins konkrečius jų lūkesčius ir prisidės prie jų socialinės gerovės. Prelegentas paragino kurti Europos socialinį modelį "nesižvalgant už Atlanto" ir užtikrinant vienodą teisinę bazę visose ES šalyse. Jis pasiūlė Parlamentui panaikinti savanoriškos išlygos galimybę, kuri "kertasi su direktyva dėl sveikatos ir saugos darbe", o neaktyvaus budėjimo laiką traktuoti kaip darbo laiką. Pasak A. Cercas, suteikiant daugiau lankstumo darbdaviams, būtina tuo pačiu padidinti darbuotojų socialinę apsaugą. Pranešėjo teigimu, savanoriškos išlygos bei darbuotojams nepalankaus darbo laiko traktavimo idėjos yra "stumiamos tam tikrų interesų grupių".
Lietuvos deputatė Danutė BUDREIKAITĖ (ALDE, LT) pažymėjo sunkią darbuotojų padėtį naujose ES šalyse, kuriose "žmonių baimė ... netekti darbo leidžia darbdaviams piktnaudžiauti galimybe mažinti darbo vietas [ir] grasinti atleidimu, jei darbuotojas nesutinka dirbti viršvalandžius". Pasak prelegentės, savanoriškos išlygos galimybė visose ūkio šakose "gali dar labiau pabloginti darbuotojų, ypač dirbančių paslaugų sektoriuose, būklę", sukelti nepageidaujamų padarinių šeimoms, vaikų auklėjimui. D. Budreikaitė teigė, jog ekonominio augimo vardan negalime užmiršti "vieno svarbiausių ES steigimo motyvų - piliečių gerovės". Kalbėdama apie kelis darbus dirbančius žmones, prelegentė nepritarė pasiūlymui skaičiuoti bendrą darbo laiką sudedant kontraktuose nurodytus laikotarpius, nes tai atimtų galimybę šiems žmonėms užsidirbti pragyvenimui. Kalbos pabaigoje Lietuvos deputatė pasiūlė palikti abu klausimus nuspręsti pačioms ES šalims.
Debatai nepakeitė daugumos parlamentarų nuomonės esminiais klausimais. Patvirtintame pranešime raginama atsisakyti savanoriškos išlygos galimybės, o neaktyvų budėjimą skaičiuoti kaip darbo laiką. Pranešimui pritarė 355 deputatai (daugiausia priklausantys PSE frakcijai); 272 deputatai jam nepritarė, o 31 susilaikė. Pagal bendro sprendimo procedūrą, Parlamento priimtus pakeitimus dar svarstys Taryba.
Vidaus rinka
Skirtingų ES šalių bendrovėms bus paprasčiau jungtis
Klaus-Heiner LEHNE (PPE/DE, DE)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl skirtingų ES valstybių akcinių bendrovių jungimosi
Dok.: A6-0089/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Balsavimas (be debatų): 2005-05-10
Parlamentas pirmuoju svarstymu patvirtino direktyvą, kuria siekiama palengvinti akcinių bendrovių jungimąsi, peržengiantį vienos ES valstybės ribas. Direktyva apima ir atvejus, kai viena bendrovė įsigyja kitą, ir atvejus, kai iš dviejų ar daugiau bendrovių suformuojama nauja.
Šiuo metu skirtingų ES valstybių narių akcinės bendrovės, nusprendusios jungtis, susiduria su daugybe teisinių ir administracinių sunkumų. Pagal priimtą direktyvą, besijungiančioms kelių ES šalių bendrovėms dažniausiai galios nacionalinės teisės nuostatos, taikomos valstybės viduje vykstančiam jungimuisi. Tai supaprastins jungimosi procedūras ir ypač pasitarnaus smulkioms bei vidutinėms įmonėms. Jungtis galės tik tokio tipo bendrovės, kurioms atitinkamų šalių įstatymai tai leidžia. Jungimosi projektas kiekvienai besijungiančiai bendrovei turės būti paskelbtas ne vėliau kaip prieš mėnesį iki visuotinio akcininkų susirinkimo. Besijungiančių bendrovių valdymo organai turės parengti akcininkams skirtą pranešimą, kuriame pagrįstų jungimosi teisinius ir ekonominius aspektus bei paaiškintų, kokios įtakos susijungimas turės akcininkams, kreditoriams ir darbuotojams. Ekspertų pranešimo nereikalaujama, jei jo atsisako visi susijungiančių bendrovių akcininkai.
Darbuotojų dalyvavimas bendrovės valdyme bus nustatomas tos šalies įstatymais, kurioje įsikūrusi naujosios bendrovės buveinė. Nereikalaujama įstatymu numatyti privalomo darbuotojų dalyvavimo po susijungimo susikūrusios bendrovės valdyme. Tačiau jei bent vienoje iš susijungusių įmonių dirbo daugiau kaip 500 darbuotojų ir šalies įstatymai naujai susikūrusiai įmonei leidžia turėti mažesnę darbuotojų dalyvavimo apimtį negu buvusi, darbuotojų dalyvavimo naujosios bendrovės valdyme apimtis nuspręs speciali derybų institucija. Nepavykus pasiekti susitarimo, būtų pritaikyta didžiausia dalyvavimo apimtis iš tų, kurios buvo besijungiančiose bendrovėse, jei ji numato bent trečdalio darbuotojų atstovavimą.
Valstybė turės paskirti teismą, notarą arba kitą kompetentingą instituciją, kuri tirtų jungimosi procedūrų teisėtumą. Parlamentarų siūlymu, valstybės galės nuspręsti netaikyti šios direktyvos tais atvejais, kai jungimesi dalyvauja kooperatyvinė bendrovė.
Direktyva įsigalios po dvejų metų; per šį laiką šalys turės pasiruošti įgyvendinti jos nuostatas.
Žurnalistų klausimams: Federico de Girolamo - tel. (32-2) 28 31389, mob. tel. (32) 498 98 3591,el. paštas: lega-press@europarl.eu.int
Vidaus rinka
Profesinės kvalifikacijos bus pripažįstamos visoje ES
Stefano ZAPPALÀ (PPE/DE, IT)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo
Dok.: A6-0119/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-10
Balsavimas: 2005-05-11
Deputatai patvirtino pranešimą, kuriame siūloma palengvinti ES šalių profesinių kvalifikacijų tarpusavio pripažinimą. Komisijos pasiūlyta direktyva, kuria siekiama palengvinti vienos ES šalies darbuotojų įsidarbinimą kitoje Sąjungos šalyje, yra dalis ES paslaugų rinkos liberalizavimo strategijos.
Direktyva apimtų daugumą profesijų, įskaitant savisamdos darbus ( self-employed ). Ji neapima valstybės pareigūnų (pavyzdžiui, policininkų). Medicinos darbuotojų (įskaitant stomatologus) kvalifikacijos, kaip ir iki šiol, bus savaime pripažįstamos visoje ES, jei jas pripažįsta bent dvi Sąjungos šalys.
Deputatai siūlo įpareigoti visas ES šalis suskirstyti profesines kvalifikacijas į penkis lygius, priklausomai nuo išsilavinimo, mokymosi trukmės bei darbo patirties. Parlamento priimti pakeitimai leidžia kitos ES šalies piliečiui pretenduoti į darbą, jeigu reikalaujama kvalifikacija yra ne daugiau kaip vienu lygiu aukštesnė negu ta, kurią pretendentas įgijo kitoje ES šalyje.
Siekiant informacijos aiškumo, ES mastu bus įteisinta "profesinė kortelė", kurioje bus nurodyta jos savininko profesinė patirtis, pabaigti mokymai bei profesinės nuobaudos. Taip pat bus įkurtas ES Kvalifikacijų pripažinimo komitetas, kuris spręs ginčytinus atvejus.
Kadangi Parlamento priimti pakeitimai jau yra suderinti su Taryba, direktyva turėtų įsigalioti netrukus. Transportas
Valstybės turės užtikrinti uostų saugumą
Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT (ALDE, NL)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl uostų apsaugos stiprinimo
Transporto ir turizmo komitetas
Dok.: A6-0031/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas ir balsavimas: 2005-05-10
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl uostų apsaugos stiprinimo direktyvos, kurios tikslas - apsaugoti uostus nuo terorizmo.
Po teroro aktų Vašingtone, Niujorke ir Madride, Tarptautinės jūrų organizacijos ir Tarptautinės darbo organizacijos darbo grupė priėmė uostų saugumo praktikos kodeksą, įsigaliojusį 2004 m. liepą. Kaip ir pernai priimtu reglamentu (Nr. 75/2004) dėl laivų ir uostų infrastruktūrų saugumo stiprinimo, šia direktyva siekiama įteisinti šio kodekso nuostatas ES mastu bei jas sukonkretinti.
Direktyva įpareigoja ES valstybes nustatyti uosto apsaugos instituciją ir kiekvienam uostui paskirti uosto saugos pareigūną. Taip pat reikalaujama įkurti patariamąjį uosto saugos komitetą. Valstybės taip pat įpareigotos paruošti uosto pavojų įvertinimus, kuriais remiantis būtų sudaromi uosto saugumo užtikrinimo planai. Direktyvoje taip pat pateikiamos informacijos slaptumo ir platinimo nuostatos.
Pasiekti kompromisai derybose su Taryba ir Komisija turėtų leisti išvengti antrojo svarstymo. Direktyva turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2007 m. sausio 1-ąją.
Žemės ūkis
Pasiūlyta tikslingiau remti vaisių ir daržovių augintojus
María Esther HERRANZ GARCÍA (PPE/DE, ES)
Dėl bendro vaisių ir daržovių rinkos organizavimo supaprastinimo
Dok.: A6-0121/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-05-10
Balsavimas: 2005-05-11
Deputatai patvirtino pranešimą, kuriame aptariamos priemonės supaprastinti vaisių ir daržovių rinką. Nors Komisija norėtų dvejiems metams atidėti vaisių ir daržovių rinkos reformą, deputatai nepritaria tokiam delsimui. Parlamento sprendimai šiuo klausimu yra rekomendacinio pobūdžio.
Gamybos koncentracija ES vaisių ir daržovių sektoriuje neviršija 40 proc., o naujosiose ES narėse ši koncentracija dar mažesnė. Dėl to sunku efektyviau valdyti rinkas ir didinti augintojų konkurencinius gebėjimus. Pranešime siūlomos priemonės paskatinti vaisių ir daržovių augintojų bendradarbiavimą ir vienijimąsi.
ES finansinė pagalba vaisių ir daržovių auginimui bei perdirbimui yra pagrindinė priemonė, skatinanti pasiūlos koncentraciją bei naujų darbo vietų kūrimą šiame sektoriuje. Tuo tarpu vaisių ir daržovių augintojų galimybės pasinaudoti kaimo plėtrai skiriamomis lėšomis yra ribotos, o pasiūlymas dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai įkūrimo dar labiau apsunkina padėtį.
ES biudžete yra galimybių padidinti vaisių ir daržovių augintojų organizacijų finansavimą; pastaraisiais metais buvo nepanaudota net 25 proc. šiam sektoriui numatytų lėšų. Deputatai ragina Komisiją ir ES valstybes skatinti vaisių ir daržovių augintojų būrimąsi į asociacijas ir tarpusavio bendradarbiavimą. Šiuo tikslu dabartinį maksimalų ES įnašą į veiklos fondus siūloma padidinti nuo 4,1 iki 6 proc. realizuotos produkcijos apimties.
Parlamentas siūlo įvesti priemokas toms augintojų organizacijoms, kurios įvykdo minimalius pardavimo apimčių kriterijus. Priemokos dydis priklausytų nuo narių skaičiaus ir realizuotos produkcijos apimties. Pereinamuoju laikotarpiu šie kriterijai turėtų būti švelnesni naujosioms ES narėms negu ES senbuvėms. Deputatai taip pat mano, kad naujosioms ES valstybėms pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti skiriamos priemokos už savų veiklos fondų sukūrimą.
Regionuose, kuriuose esamos augintojų organizacijos realizuoja mažiau nei 15 proc. visos vaisių ir daržovių produkcijos ir kuriuose vaisių ir daržovių produkcija sudaro ne mažiau kaip 15 proc. visos to regiono žemės ūkio produkcijos, siūloma iš ES biudžeto kompensuoti tokių organizacijų kūrimuisi skiriamą valstybės pagalbą.
Vaisių ir daržovių rinkai būdingas nestabilumas. Jei kristų produkcijos kainos, dabartinė pasitraukimo iš rinkos sistema būtų neefektyvi dėl nepakankamų išmokų, per didelės biurokratijos ir iš rinkos išimtų produktų realizavimo vietų trūkumo. Siekiant užkirsti kelią masiškam pasitraukimui iš sektoriaus kainų kritimo atveju, deputatai siūlo pakeisti dabartinę pasitraukimo iš rinkos sistemą draudimo fondu, kurį administruotų augintojų organizacijos, o finansuotų ES, valstybės narės ir ūkininkai. Iš šio fondo galėtų būti mokamos kompensacijos krizės metu iš rinkos pasitraukusiems augintojams, išmokos už produkcijos sumažinimą, taip pat kuriama pajamų draudimo ir draudimo nuo blogo oro sąlygų schema. Jokiai organizacijai nepriklausantys augintojai galėtų mokėti įnašus į šį fondą, bet krizių metu gautų mažesnes išmokas.
Siekiant pagerinti ES piliečių mitybos balansą ir padidinti maisto saugumą, deputatai siūlo kasmet skirti 15 milijonų eurų vaisių ir daržovių vartojimui skatinti. Parlamentarai taip pat siūlo padidinti pagalbą, mokamą pasitraukimo iš rinkos atveju, kai vaisiai ir daržovės nemokamai paskirstomos rūpybos institucijoms.
Parlamento nuomone, svarbu kiek įmanoma sumažinti vaisių ir daržovių rinkos iškreipimo riziką po būsimos Bendrosios žemės ūkio politikos reformos, turint galvoje, kad šis sektorius gali tapti „prieglobsčiu“ kitų žemės ūkio kultūrų augintojams, norintiems gauti vienkartinę išmoką. Komitetas siūlo suderinti finansavimą iš kaimo plėtros finansavimo fondų ir veiklos fondų, kad vaisių ir daržovių sektorius nenukentėtų palyginti su kitais žemės ūkio sektoriais. Deputatai taip pat ragina užtikrinti draudimą auginti vaisius ir daržoves žemėje, gaunančioje paramą nepriklausomai nuo gamybos apimčių.
Deputatai siūlo padidinti perdirbtų pomidorų gamybos kvotą, nes dabartinės kvotos nepatenkina padidėjusios paklausos ir nepadidina konkurencingumo ES nepriklausančių šalių produkcijos atžvilgiu.
Siekiant įveikti importo konkurenciją ir išvengti pažeidimų, Parlamentas ragina supaprastinti muitų tarifo apskaičiavimo metodiką, taikomą į ES įvežamiems produktams. Deputatai taip pat siūlo teikti specialią pagalbą produktams, kurie dėl importo iš ES nepriklausančių šalių pateko į kritinę padėtį - uogoms, česnakams ir užaugintiems grybams.
Parlamentas nepritaria Komisijos siūlymui, pagal kurį ateityje ES pagalbą investavimui, žemės ūkio produkcijos realizavimui ir perdirbimui gautų tik mažos įmonės.
Didesnės krakmolo gamybos kvotos Lietuvai ir Lenkijai
Janusz Czesław WOJCIECHOWSKI (PPE/DE, PL)
Dėl Tarybos reglamento, nustatančio bulvių krakmolo gamybos kvotų sistemą, pakeitimo
Dok.: A6-0096/2005
Konsultacijų procedūra
Svarstymas: 2005-05-10
Balsavimas: 2005-05-11
Parlamentas patvirtino pranešimą, kuriuo siūloma pratęsti esamos bulvių krakmolo gamybos kvotų sistemos galiojimą bei padidinti šio krakmolo gamybos kvotas Lietuvai ir Lenkijai šių šalių prašymu. Pranešimui pritarta 546 balsais; 23 deputatai jam nepritarė, o 9 susilaikė. Parlamento pasiūlymai šiuo klausimu nėra privalomi Tarybai.
Nors Komisija pasiūlė pratęsti esamą kvotų sistemą dvejiems metams, deputatai siūlo ją pratęsti ketveriems metams, atsižvelgiant į naujų šalių įstojimą į ES.
Siūloma dvejų metų laikotarpiui bulvių krakmolo gamybos kvotą Lietuvai padidinti keturis kartus - nuo 1211 iki 4855 tonų per metus, o Lenkijai - nuo 144985 iki 180000 tonų per metus. Pranešėjas Janusz Czesław WOJCIECHOWSKI pavadino šių dviejų šalių prašymą padidinti kvotas "pagrįstu", nes šios šalys yra stambios bulvių augintojos, todėl kvotų padidinimas leis pataisyti jų žemės ūkio padėti ir sumažinti nedarbą. Pasak pranešėjo, kvotų padidinimas neturės didelių padarinių bendrai ES bulvių krakmolo rinkai.
Aplinka
Priemonės užtikrinti paplūdimių vandens kokybę
Jules MAATEN (ALDE, NL)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl paplūdimių vandens kokybės užtikrinimo
Dok.: A6-0102/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-09
Balsavimas: 2005-05-10
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl direktyvos, kurioje siūlomos priemonės užtikrinti paplūdimių vandens kokybę.
ES šalims siūloma įvertinti vandens kokybę visuose paplūdimiuose kaip "patenkinamą", "gerą" arba "puikią". Deputatai siūlo įpareigoti ES šalis užtikrinti, kad iki 2011 m. maudymosi sezono pabaigos vanduo visuose paplūdimiuose būtų bent "patenkinamos" būklės.
Parlamentas sutiko su Tarybos pasiūlymu "vidaus vandenų" maudyklėms taikyti mažiau griežtas normas negu pajūrio paplūdimiams. Parlamento priimti pakeitimai taip pat įpareigoja ES šalis sukurti kritinių situacijų planus potvynių, nelaimingų atsitikimų ar avarijų atvejams. Direktyva taip pat įpareigoja valstybes nuolat stebėti vandens kokybę bei informuoti apie ją gyventojus. Per dvejus metus nuo direktyvos įsigaliojimo bus nustatyti informaciniai ženklai, kuriuos bus privalu iškabinti visuose ES paplūdimiuose, pranešant apie vandens kokybę. Ši informacija taip pat turės būti pateikiama internete.
Pagal bendro sprendimo procedūrą, Parlamento pasiūlyti pakeitimai turės būti suderinti su Tarybos pozicija Taikinimo komitete.
Žurnalistų klausimams: André Riche, tel. (32) 498 98 3585, el. paštas: envi-press@europarl.eu.int
Kultūra
Europos filmai turės būti archyvuojami
Gyula HEGYI (PSE, HU)
Dėl EP Tarybos rekomendacijos dėl kinematografijos paveldo ir susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo
Dok.: A6-0101/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-09
Balsavimas: 2005-05-10
Parlamentas pritarė Komisijos pasiūlytai rekomendacijai dėl kinematografijos paveldo išsaugojimo.
Kinas turi ne vien meninę ir pramoginę, bet ir istorinę reikšmę. Pasak pranešėjo Gyula HEGYI (PSE, HU), "jei prarastume senus filmus, naujosios kartos sunkiai suprastų savo protėvius". Be to, kino pramonė pajėgi sukurti daugiau darbo vietų ir prisidėti prie ekonominio augimo, o tai atitinka Lisabonos strategijos tikslus.
Komisija pasiūlė išsaugoti po vieną Europoje pastatytų filmų kopiją nacionaliniame archyve. Parlamentas siūlo įteisinti, jog tai būtų privaloma padaryti prieš pradedant demonstruoti filmą. ES šalių archyvų sistemos turės būti standartizuotos, kad jais galėtų pasinaudoti įvairių šalių mokslininkai. Deputatai taip pat siūlo plačiau naudoti naujas (ypač skaitmenines) technologijas archyvuojant filmus bei padaryti šiuos archyvus lengviau pasiekiamus neįgaliesiems.
Ši rekomendacija yra tik patariamojo pobūdžio. Kitoje Komisijos pasiūlymo dalyje numatomos priemonės užtikrinti valstybės subsidijas kinematografijai. Šioje srityje Parlamentas neturi galios pakeisti Komisijos siūlymą.
Biudžetas
Raginama veiksmingiau panaudoti EP lėšas
Valdis DOMBROVSKIS (PPE/DE, LV)
Dėl Parlamento pajamų ir išlaidų sąmatos 2006 finansiniams metams
Dok.: A6-0106/2005
Biudžeto procedūra
Svarstymas: 2005-05-11
Balsavimas: 2005-05-12
Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje pateikiami pasiūlymai, kaip patobulinti EP biudžeto formavimą ir valdymą 2006-aisiais. Rezoliucijos projektą pateikė EP Biudžeto komiteto atstovas, Latvijos deputatas Valdis DOMBROVSKIS .
Parlamentas ragina padaryti EP biudžetą "išsamesnį ir aiškesnį", nustatyti jo dydį remiantis realiais poreikiais, išvengiant vėlesnio asignavimų panaikinimo, taip pat patobulinti biudžeto valdymą ir griežčiau kontroliuoti išlaidas.
Deputatai ragina tęsti pradėtą Parlamento administracijos reformą, perskirstyti etatus ir išlaidas siekiant didesnio efektyvumo.
Šiuo metu Parlamente yra 750 laisvų etatų, o dar 150 darbuotojų dirba pagal laikinas sutartis. Iki 2005 m. pabaigos tikriausiai bus užimta tik 78 proc. laisvų Parlamento etatų. Deputatai ragina supaprastinti ir paspartinti EP personalo įdarbinimą. Jie taip pat siūlo įteisinti nuopelnais grindžiamą pareigūnų paaukštinimo sistemą
Deputatai sveikina svarstomas priemones patobulinti Parlamento informaciją ir ryšius su visuomene. Jie siūlo sustiprinti Parlamento informacijos biurų ES šalyse veiklą ir paskirti juose po spaudos pareigūną, taip pat patobulinti EP interneto tinklalapį.
Rezoliucijoje teigiama, kad "EP turėtų veikti savo prerogatyvų rėmuose" ir neužsiimti Komisijos kompetencijoje esančių direktyvų perkėlimu ar sprendimų įgyvendinimu.
Informacija ir ryšiai
Siūloma kokybiškiau nušviesti ES reikalus
Luis Francisco HERRERO-TEJEDOR ALGAR (PPE/DE, ES)
Dėl ES informacijos ir ryšių su visuomene strategijos
Dok.: A6-0111/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2005-05-12
Parlamentas patvirtino pranešimą, kuriame siūloma patobulinti ES institucijų ryšius su visuomene (398 balsai už, 54 prieš, 55 susilaikė).
Iki šiol vykdyta ES ryšių ir informacijos strategija nebuvo pakankamai sėkminga. Tai rodo nepakankamos ES piliečių žinios apie Sąjungos institucijas bei krintantis balsavimo EP rinkimuose procentas (2004-aisiais jis buvo mažiausias iš visų buvusiųjų rinkimų - 45,7 %).
Deputatų nuomone, svarbu decentralizuoti ES informavimo sistemą bei profesionaliau rengti ES institucijų spaudos pranešimus. Parlamentas ragina geriau informuoti regionų ir vietos žiniasklaidą apie ES reikalus, įtraukti žinias apie ES institucijas į mokyklų programas, skirti daugiau lėšų svarbiems Europos kultūros renginiams bei Eurobarometro statistiniams tyrimams.
ES institucijos raginamos bendradarbiauti su "Euronews" bei ES šalių televizijomis, siekiant geriau informuoti visuomenę apie ES ir jos institucijas. Šiuo metu taip pat svarstoma galimybė įkurti Parlamento televizijos kanalą.
Parlamento nuomone, labiausiai lankomuose interneto tinklalapiuose turėtų atsirasti ES svetainės www.europa.eu.int nuorodos. Pasak pranešimo, "ne piliečiai turėtų ieškoti informacijos, o informacija turėtų surasti pilietį". ES tinklalapyje siūloma pateikti daugiau informacijos visomis oficialiomis ES kalbomis, kad ją perskaitytų daugiau piliečių. Deputatai taip pat siūlo kokybiškai archyvuoti ir pateikti internete svarbių Europos įvykių įrašus.
ES šalių parlamentuose siūloma reguliariai rengti debatus Europos politikos temomis, dalyvaujant tų valstybių europarlamentarams. Tai suteiktų galimybę vietos žiniasklaidai geriau nušviesti ES institucijose svarstomas temas.
