ES žemės ūkio politika maisto krizės akivaizdoje
Žemės ūkis
2008-11-06 - 12:53
Žemės ūkio ateitis – naujoviški ūkininkavimo būdai Europos Sąjunga prieš metus nusprendė patikrinti šeštajame dešimtmetyje gimusios ir po 2003 m. iš esmės reformuotos Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) efektyvumą. Jį įvertinti skatina ir pasaulį apėmusios maisto, finansų ir aplinkosaugos krizės. Apie BŽŪP ateitį lapkričio 3-4 d. surengtame susitikime su europarlamentarais diskutavo ES šalių parlamentų atstovai.
Pirmąją susitikimo dieną aptarti tiesioginių išmokų ir rinkos reguliavimo klausimai. Antrąją dieną kalbėta apie maisto ir energetikos problemų sprendimą bei žemės ūkio sektoriaus plėtros besivystančiose šalyse perspektyvas. Taip pat aptarta globalaus žemės ūkio politikos derinimo galimybė, siekiant valdyti maisto gamybos ir pasiūlos riziką.
Efektyvios politikos paieškos
„Mūsų tikslas – produktyvus, efektyvus, į ateitį orientuotas žemės ūkis, išsaugantis kaimo vietoves“, – susitikimo pradžioje sakė Europos Parlamento pirmininkas Hans-Gert Pöttering.
Už Žemės ūkio sritį atsakinga Europos Komisijos narė Mariann Fischer Boel pabrėžė, jog šiuo metu vykdomos Bendros žemės ūkio politikos „sveikatos patikros“ tikslai yra trejopi. Ja siekiama užtikrinti adekvačią Europos žemės ūkio reakciją į rinkos signalus, tinkamai remti ūkininkus, neleidžiant krizėms sunaikinti žemės ūkio, bei įveikti kitus susijusius iššūkius, tokius kaip klimato kaita.
EP Žemės ūkio komiteto pirmininkas Neil Parish akcentavo maisto tiekimo saugumo užsitikrinimo svarbą ir pasiūlė diskutuoti dėl to, kiek administracinės priežiūros reikia šiame procese.
Bendradarbiavimo didinimas
ES Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos žemės ūkio ministras Michel Barnier pasiūlė kurti pasaulinę partnerystę maisto ir žemės ūkio srityje.
„Šiandieniniame pasaulyje badauja 923 mln. žmonių. Jei sėdėsime sudėję rankas, po metų prie jų gali prisijungti dar 100 mln.“, – tragišką padėtį priminė JT Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) generalinis direktorius Jacques Diouf.
BŽŪP ABC
BŽŪP – pirmoji tikrai bendra Bendrijų politika, pradėta įgyvendinti 1962 m. Prie perprodukcijos ir didelių išlaidų ilgainiui atvedusi politika buvo iš esmės reformuota 2003 m. K ainų palaikymo ir produkcijos kiekio garantijos buvo pakeistos tiesioginių išmokų, susietų ne su produkcijos keikiu, bet su aplinkosaugos tausojimu, kokybės ir gyvūnų gerovės užtikrinimu. R eforma leido ūkininkams labiau orientuotis į rinkos ir vartotojų poreikius.
2007 m. pradėta Bendros žemės ūkio politikos reformos „sveikatos patikra“ – tai siekis pažvelgti į BŽŪP per naujų aktualijų prizmę. Tarp jų – klimato kaita, biodegalų gamyba, vandentvarka ir biologinės įvairovės apsauga. Bus siekiama modernizuoti BŽŪP ir supaprastinti tiesioginių išmokų sistemą.
20081103STO41197 Plačiau apie susitikimą [EN] BŽŪP „sveikatos patikra“: ar pacientas pasveiko? FAO vadovas Jacques Diouf: „Pasaulis pajėgus prasimaitinti“ Badui pasaulyje įveikti – europinės lėšos? Maisto krizė: pasaulinio badmečio nuotaikos Pagalba maistu – nepasiturintiems europiečiams Jeffrey Sachs – apie maisto krizės įveikimo būdus
LT
1
PHOTO
20081027PHT40744.jpg
LT
7
LINK
http://ec.europa.eu/news/agriculture/080917_1_lt.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20081103IPR41243 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080307STO23322 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080911STO36950 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080904STO36266 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080627STO32886 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080505STO28114 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
