P6_TA(2009)0166
Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyva augimui ir užimtumui remti
A6-0041/2009
2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyvos siekiant remti augimą ir užimtumą ( 2008/2122(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą dėl Europos mikrokreditų plėtojimo iniciatyvos augimui ir užimtumui remti ( COM(2007)0708 ),
–
atsižvelgdamas į savo 2007 m. liepos 11 d. rezoliuciją dėl finansinių paslaugų politikos (2005–2010 m.): baltoji knyga OL C 175 E, 2008 7 10, p. 392.
, ypač jos 35 dalis,
–
atsižvelgdamas į 2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendaciją 2003/361/EB dėl labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių apibrėžimo OL L 124, 2003 5 20, p. 36.
,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 20 d. Komisijos komunikatą "Bendri veiksmai augimui ir užimtumui skatinti: Bendrijos Lisabonos programa" ( COM(2005)0330 ),
–
atsižvelgdamas į 2005 m. liepos 5 d. Komisijos komunikatą "Sanglaudos politika ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti: Bendrijos strateginės gairės 2007–2013 m." ( COM(2005)0299 ),
–
atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą "Valstybių narių ir regionų įsipareigojimai, įgyvendinant Lisabonos strategiją, skirtą ekonomikos augimui skatinti ir darbo vietoms kurti, panaudojant Europos Sąjungos sanglaudos politikos priemones 2007–2013 m." ( COM(2007)0798 ),
–
atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikatą "Pasiūlymas dėl Bendrijos Lisabonos programos 2008–2010 m." ( COM(2007)0804 ),
–
atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) OL L 310, 2006 11 9, p. 15.
,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą "Visų pirma galvokime apie mažuosius' – Europos iniciatyva "Small Business Act" ( COM(2008)0394 ),
–
atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija) OL L 177, 2006 6 30, p. 1.
ir 2008 m. spalio 1 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios direktyvų 2006/48/EB ir 2006/49/EB nuostatas dėl centrinių įstaigų kontroliuojamų bankų, tam tikrų nuosavų lėšų straipsnių, didelių pozicijų, priežiūros priemonių ir krizių valdymo ( COM(2008)0602 ),
–
atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui OL L 309, 2005 11 25, p. 15.
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 15 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1998/2006 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo
de minimis
pagalbai OL L 379, 2006 12 28, p. 5.
,
–
atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1535/2007 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo
de minimis
pagalbai žemės ūkio produktų gamybos sektoriuje OL L 337, 2007 12 21, p. 35.
,
–
atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/17/EB dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, vykdomų pirkimų tvarkos derinimo OL L 134, 2004 4 30, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/18/EB dėl viešojo darbų, prekių ir paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo tvarkos derinimo OL L 134, 2004 4 30, p. 114.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. pareiškimą dėl mikrokredito Priimti tekstai, P6_TA(2008)0199 .
,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnio 2 dalį,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklų 39 ir 45 straipsnius,
–
atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą bei Biudžeto komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Teisės reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones ( A6-0041/2009 ),
A.
kadangi pagal dabar taikomą Komisijos apibrėžtį 25 000 eurų (ar mažesnė) paskola laikoma mikrokreditu ir Rekomendacijoje 2003/361/EB numatyta, kad mikroįmonė yra įmonė, kurioje dirba mažiau kaip 10 asmenų ir kurios metinė apyvarta arba metinė balanso suma neviršija 2 000 000 eurų; kadangi šios apibrėžtys netinka visoms nacionalinėms rinkoms ir pagal jas negalima aiškiai nustatyti skirtumo tarp mikrokreditų ir mikropaskolų mikroįmonėms, mikrokreditų nebankiniams skolininkams bei mikrokreditų bankinėms mikroįmonėms,
B.
kadangi sunki prieiga prie tinkamų finansavimo formų dažnai nurodoma kaip labai svarbi verslo kliūtis ir kadangi Europos Sąjungoje egzistuoja didelė potenciali mikrokreditų paklausa, kuri šiuo metu nėra patenkinama,
C.
kadangi Komisija neatsižvelgė į 2007 m. liepos 11 d. Parlamento rezoliucijoje išdėstyto reikalavimo parengti mikrokreditų finansavimo veiksmų planą, koordinuoti įvairias politikos priemones ir pasinaudoti geriausia praktika Europos Sąjungoje ir trečiosiose šalyse,
D.
kadangi 2008 m. antrus metus iš eilės Parlamentas patvirtino asignavimus finansuoti bandomąjį projektą pavadinimu "Palankesnės aplinkos mikrokreditams Europoje skatinimas" ir kadangi, nors pirmiau minėtame 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikate šie asignavimai nenurodomi, jie gali būti panaudoti konkrečiam tikslui formuoti nuosavą kapitalą, kuris galėtų būti pradinis kapitalas,
E.
kadangi mikrokreditas nuo įprasto kredito skiriasi keletu ypatybių, įskaitant tai, kad jis suteikiamas mažoms ir vidutinėms įmonėms, kadangi įmonės, siekiančios gauti įprastą kreditą, paprastai kreipiasi į įvairių tipų finansines institucijas; kadangi reikėtų turėti mintyje, kaip svarbu siekti galutinio tikslo – įtraukti visus piliečius į formalią finansinę sistemą,
F.
kadangi mikrokredito tvarkymo sąnaudos yra didesnės dėl to, jog paskola yra nedidelė, nėra (pakankamo) įkeisto turto, o aptarnavimo sąnaudos aukštos,
G.
kadangi mikrokreditų verslas turi inovacinių ir subjektyvių elementų, kaip antai: keliami alternatyvūs turto įkeitimo reikalavimai arba nereikalaujama įkeisti turto, netradiciškai vertinamas kreditingumas, o dažnai kreditas suteikiamas ne tik pelno siekiančiai įmonei, bet taip pat siekiant sanglaudos tikslų bandant (iš naujo) integruoti socialiai nuskriaustus žmones į visuomenę,
H.
kadangi mikrokreditai pagal apibrėžtį yra maži, tačiau dėl trumpo mokėjimo termino yra galimybė juos "pakartotinai panaudoti" (išmokėjus paskolą, vėl ją suteikti) – taip sustiprinamas jų poveikis, nepamirštant to, kad vienas iš tikslų – vėl integruoti jų gavėjus į tradicinę bankininkystės sistemą,
I.
kadangi mikrokreditus gali teikti (arba palengvinti prieigą prie lėšų) įvairūs tiekėjai, pvz., neformalūs finansinių paslaugų tiekėjai (reglamentuotas asmens lėšų skolinimas asmeniui), organizacijos, kurių nariai yra jų savininkai (pvz., kredito sąjungos), nevyriausybinės organizacijos, tarpusavio paramos ir taupymo draugijos, savivaldybių įsteigtos finansinės institucijos, garantijas suteikiantys bankai ir garantiniai fondai ir taupomieji, kooperatiniai ir komerciniai bankai, ir kadangi šių įvairių tiekėjų bendradarbiavimas galėtų būti naudingas,
J.
kadangi reikia pripažinti, jog visoje Europos Sąjungoje egzistuoja unikali finansinių paslaugų tiekėjų sistema, kaip antai kredito sąjungos, kurios yra nebankinės finansinės institucijos, surenkančios narių indėlius, kurie vėliau naudojami mikropaskoloms, ir šie unikalūs dariniai neturėtų būti
a priori
išskirti iš atitinkamų mikrokreditų finansavimo programų,
K.
kadangi kilus dabartinei finansinei krizei ir dėl jos galimų padarinių visai ekonomikai paaiškėjo kompleksinių finansinių produktų trūkumai ir poreikis surasti būdų, kaip padidinti efektyvumą ir visais galimais būdais teikti finansavimą, kai dėl grynųjų pinigų trūkumo verslui sumažėja galimybė gauti kapitalo, ypač regionuose, kurių padėtis ekonominiu ir socialiniu požiūriais nepalanki; kadangi krizė taip pat parodė, kokios svarbios institucijos, kurios pagrindinį dėmesį savo veikloje skiria vietinei plėtrai ir kurios artimai susijusios su vietos problemomis ir visiems ekonomikos veikėjams teikia visapusiškas bankų paslaugas,
L.
kadangi turėtų būti skatinama verslininkystė,
M.
kadangi turėtų būti dedamos visos pastangos, kad būtų įmanoma iki minimumo sumažinti mikroįmonių reguliavimo naštą, ir Komisija raginama imtis atitinkamų veiksmų,
N.
kadangi palūkanų normų ribos gali atbaidyti skolintojus nuo mikrokreditų teikimo, jei dėl šių apribojimų jie negalės padengti skolinimo sąnaudų,
O.
kadangi mikrokreditų teikimas turėtų būti svarbus pataisytos Lisabonos strategijos aspektas,
P.
kadangi esama daug atvejų, kai asmenys, norintys pasinaudoti ES sanglaudos politikos fondais ir pradėti mažą šeimos verslą, gali susidurti su sunkumais siekdami gauti reikalaujamą bendrą finansavimą,
Q.
kadangi socialiai nuskriausti žmonės – (ilgalaikiai) bedarbiai, gyvenantys iš pašalpų, imigrantai, etninės mažumos (pvz., romai), nelegaliai dirbantys, žmonės, gyvenantys skurdžiose kaimo vietovėse, moterys – norintys įkurti mikroįmonę, turėtų būti ES mikrokreditų iniciatyvos dėmesio centre,
R.
kadangi, nors reikia kiek įmanoma skatinti privačią iniciatyvą, mikrokreditų versle nepavyks apsieiti be valstybės įsikišimo,
S.
kadangi egzistuoja keletas ES iniciatyvų, pagal kurias remiamas mikrokreditų teikimas, ir būtų naudingas organizuotas ir labiau orientuotas požiūris jungiant tokias sistemas į vieną bendrą sistemą,
T.
kadangi galimybė gauti verslo paramos paslaugas (pvz., mokymą, rengimą ir gebėjimų ugdymą) mikroįmonių steigėjams labai svarbi, ir mokymai mikrokreditų gavėjams turėtų būti privalomi, ir kadangi vartotojo finansinis švietimas ir atsakingas skolinimas turėtų būti svarbios visų mikrofinansų institucijų (MFI) politikos dalys,
U.
kadangi potencialiems mikrokreditų gavėjams turėtų būti suteikta galimybė gauti tinkamą teisinę pagalbą,
inter alia
jiems turėtų būti paaiškintos sudaromos kredito sutarties, įmonės steigimo, skolų išieškojimo, intelektinės ir pramoninės nuosavybės įsigijimo ir kitokios sąlygos, ypač kai suinteresuota mikroįmonė planuoja ar rengiasi pradėti verslą kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje,
V.
kadangi prieiga prie potencialių kredito gavėjų su kreditu susijusių duomenų palengvintų mikrokredito suteikimą,
W.
kadangi turėtų būti skatinami tyrimai ir keitimasis geriausia praktika mikrokreditų srityje, pvz., ieškant novatoriškų mikrokreditų suteikimo, apsaugos ir rizikos mažinimo metodų, nustatant, kokiu mastu ir su kokiomis tikslinėmis grupėmis toks požiūris galėtų būti taikomas ES,
X.
kadangi reikėtų nustatyti tarpininkų vaidmenį, siekiant išvengti piktnaudžiavimo, taip pat skolininkams ieškoti alternatyvių būdų atgauti pasitikėjimą (pavyzdžiui, per tarpusavio paramos grupes),
Y.
kadangi reikėtų parengti ES nebankinių MFI priemonę, o Komisija turėtų sukurti mikrokreditų paramos mechanizmą, kuris išliktų neutralus šiems mikrokreditų tiekėjams,
Z.
kadangi įstatymai dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevencijos neturėtų užkirsti kelio gauti mikrokreditą žmonėms, kurie neturi nuolatinės gyvenamosios vietos ar asmens tapatybės dokumentų,
AA.
kadangi EB konkurencijos taisyklės turėtų būti pritaikytos taip, kad sumažėtų kliūčių suteikti mikrokreditą,
AB.
kadangi taikant EB viešųjų pirkimų taisykles mikrokreditų gavėjai turėtų būti remiami,
1.
prašo Komisijos pateikti Parlamentui pasiūlymą ar pasiūlymus, remiantis EB sutarties 44 straipsniu, 47 straipsnio 2 dalimi arba 95 straipsniu, dėl teisės akto projekto, apimančio aptartus klausimus, atsižvelgiant į pridedamas išsamias rekomendacijas;
2.
patvirtina, kad rekomendacijose nepažeidžiamas subsidiarumo principas ir pagrindinės piliečių teisės;
3.
mano, kad, jei reikia, su prašomu pateikti pasiūlymu (-ais) susijusios išlaidos turėtų būti finansuojamos ES biudžeto lėšomis;
4.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai, Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
REZOLIUCIJOS PRIEDAS. IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO(-Ų) PATEIKTI PASIŪLYMO(-Ų) TURINIO
1.
1 rekomendacija: dėl informuotumo apie mikrokreditus didinimo
Europos Parlamentas mano, kad numatomame(-uose) priimti teisės akte(-uose) turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.
a)
Komisija turėtų pradėti diegti mikrokredito koncepciją finansinių institucijų teisės aktuose ir pateikiant atitinkamus statistinius duomenis. Mikrokreditų statistika turėtų remtis vienam gyventojui tenkančia BVP dalimi valstybėse narėse ir atskirti vieno asmens ar šeimos įmones nuo įmonių, kuriose įdarbinami ne šeimos nariai, kad būtų galima taikyti pozityvią pirmųjų diskriminaciją.
b)
Komisija turėtų paraginti valstybes nares standartizuoti statistinių duomenų apie mikrokreditus pateikimą, įskaitant duomenų, suskaidytų pagal lytį, amžių ir etninę kilmę, rinkimą ir analizavimą.
c)
Komisija turėtų parengti informavimo strategiją, kurioje būtų skatinamas savarankiškas darbas (kaip alternatyva būti įdarbintam), ypač siekiant, kad nepalankioje padėtyje esančios grupės išvengtų nedarbo.
d)
Komisija turėtų paraginti valstybes nares taikyti mokesčių lengvatas privatiems dalyviams, įsitraukusiems į mikrokreditų verslą.
e)
Komisija turėtų paraginti valstybes nares apriboti vartojimo paskoloms taikomų palūkanų normų ribų taikymą; tačiau valstybėms narėms turėtų būti leista laisvai taikyti mechanizmą, kuriuo būtų užkertamas kelias ypatingai aukštoms palūkanų normoms.
f)
Komisija turėtų išnagrinėti (atsižvelgdama į pastarąją krizę) tiesioginių mikrokreditų pranašumus ir trūkumus ir juos palyginti su vertybiniais popieriais grindžiamomis kreditavimo priemonėmis.
g)
Komisija turėtų pareikalauti, kad valstybės narės konkrečiai išanalizuotų mikrokreditų teikimą ir jį įtrauktų į pateikiamas metines nacionalinių reformų programų ataskaitas, atsižvelgiant į integruotąsias ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gaires ir pataisytą Lisabonos strategiją. Komisija turėtų tiksliai išdėstyti savo nuomonę dėl mikrokreditų savo metinėje pažangos ataskaitoje.
2.
2 rekomendacija: dėl ES finansavimo
Europos Parlamentas mano, kad numatomas(-i) priimti teisės aktas(-ai) turėtų reglamentuoti šiuos veiksnius:
a)
Komisija turėtų numatyti (Bendrą) finansavimas projektų, kuriems skiriamas toks finansavimas ir kurie specialiai nukreipti į visų asmenų ir įmonių, neturinčių tiesioginės prieigos prie kredito (pvz., romų bendruomenė, imigrantai, žmonės, gyvenantys skurdžiose kaimo vietovėse ar turintys nepatikimą darbą, ir moterys, kurie valstybių narių teisės aktuose paprastai apibrėžiami kaip socialiai nuskriaustos grupės), prieigą prie mikrokreditų:
i)
nacionalinio arba ES fondo garantijų suteikimas mikrokreditų teikėjams;
ii)
verslo paramos paslaugų, kurios suteikiamos mikrokreditų gavėjams, laikymas papildomomis paslaugomis; jos būtų suteikiamos mikrokreditų teikėjų arba trečiųjų šalių, tai taip pat turėtų apimti privalomus mokymus mikrokreditų gavėjams ir reguliarų rezultatų vertinimą, numatant galimybę, kad tokie mokymai galėtų būti finansuojami iš struktūrinių fondų;
iii)
tyrimai ir keitimasis geriausia praktika, kaip naudoti mikrokreditus, pvz., reikalavimų, alternatyvių užstato reikalavimams, suradimas, netradicinių kreditingumo nustatymo metodų taikymas, vertinimo sistemų ir tarpininkų vaidmens nustatymas;
iv)
tinklalapio, kur potencialūs mikrokreditų gavėjai galėtų pristatyti savo projektus tiems, kurie būtų pasirengę juos paremti ir paskolinti pinigų, sukūrimas; bei
v)
duomenų bazės ES mastu sukūrimas, kurioje būtų teigiama ir neigiama su kreditais susijusi informacija apie mikrokreditų gavėjus.
b)
Siekiant išvengti kartojimosi Komisija turėtų:
i)
paskirti vienintelį koordinacinį subjektą, kuriame būtų sukoncentruota visa ES finansavimo veikla, susijusi su mikrokreditais; ir
ii)
(bendrai) finansuoti projektus tik jei neprarandama teisė į socialinę apsaugą (pvz., nedarbingumo pašalpą, pajamų rėmimo schemą) remiantis verslo paslaugų teikėjo analize, kuris turėtų atsižvelgti į verslo laimėjimus ir nacionalinį minimalų gyvenimo lygį.
3.
3 rekomendacija: dėl suderintos bankinių ir nebankinių MFI sistemos ES lygmeniu
Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.
Komisija turėtų pasiūlyti teisės aktus dėl bankinių ir nebankinių MFI sistemos ES lygmeniu sukūrimo. Nebankinių MFI sistema turėtų apimti:
a)
aiškią mikrokreditų teikėjų apibrėžtį, jei tik jie nepriima indėlių ir todėl nėra apibūdinami kaip finansinės institucijos, veikiančios remiantis kapitalui keliamų reikalavimų Direktyva 2006/48/EB;
b)
sugebėjimą tvarkyti tik kreditų veiklą;
c)
sugebėjimą skolinti toliau; ir
d)
suderintas, rizikos vertinimu paremtas taisykles, reglamentuojančias leidimus, registraciją, ataskaitų pateikimą ir tinkamą kontrolę.
4.
4 rekomendacija: dėl Direktyvos 2005/60/EB
Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.
Komisija, peržiūrėdama Direktyvą 2005/60/EB, turėtų užtikrinti, kad šios direktyvos nuostatos netaptų kliūtimis, užkertančiomis kelią gauti mikrokreditą žmonėms, kurie neturi nuolatinės gyvenamosios vietos ar asmens tapatybės dokumentų; t. y. Komisija turėtų leisti specialias išimtis iš nuostatų, reglamentuojančių išsamius tyrimus apie kliento situaciją.
5.
5 rekomendacija: dėl EB konkurencijos taisyklių
Europos Parlamentas mano, kad numatomame priimti teisės akte turėtų būti reglamentuojami toliau nurodyti dalykai.
a)
Komisija, peržiūrėdama
de minimis
taisykles, turėtų numatyti:
i)
de minimis
ribų diferenciavimą valstybėse narėse, kiek tai susiję su finansine parama mikrokreditų teikėjams;
ii)
suteiktos
de minimis
pagalbos diskriminacijos panaikinimą, kai ji suteikiama įmonėms žemės ūkio sektoriuje, jei pagalba suteikta mikrokreditų gavėjams; bei
iii)
administracinės naštos sumažinimą, jei pagalba suteikiama mikrokreditų gavėjams.
b)
Komisija turėtų tiksliai apibrėžti, kad mikrokreditų teikėjų vaidmuo ir, jei taikytina, valstybės parama tokioms institucijoms suderinama su EB konkurencijos taisyklėmis.
c)
Komisija turėtų taikyti taisykles, pagal kurias prekėms ir paslaugoms, teikiamoms mikrokreditų gavėjų, viešųjų pirkimų procedūrose būtų taikomas lengvatinis statusas.
