ES lėšos turėtų mažinti naujųjų ir senųjų narių skirtumus, mano europarlamentarai
Regioninė politika
2007-04-24 - 13:53
Antradienį patvirtintoje ataskaitoje Europos Parlamentas ragina toliau veiksmingai siekti „sumažinti skirtumus, išryškėjusius dėl plėtros į Rytus prisijungus naujoms šalims“, taip pat sukurti palankias subsidijų ir paskolų teikimo sąlygas labiausiai atsilikusiems ES regionams. Be to, jie ragina iki būsimos plėtros „nuodugniai išanalizuoti jos poveikį ES biudžetui“. Ataskaitai pritarė 473 europarlamentarai, nepritarė 113, o susilaikė 104.
Į ES įstojus Turkijai, Kroatijai, Makedonijai bei Vakarų Balkanų valstybėms, Bendrijos teritorija padidėtų 35 proc., gyventojų skaičius – 27 proc., tačiau BVP išaugtų tik 4 proc., o BVP vienam gyventojui sumažėtų net 18 proc. Apskaičiuota, kad reikalinga finansinė suma siektų 150 mlrd. eurų. Vien Turkijai prireiktų apie 63 proc. papildomų struktūrinių fondų lėšų, Kroatijai – 7 proc., o šiuo metu pasirengimo stojimui pagalbą gaunančioms Vakarų Balkanų šalims – 9,2 proc. Europos Parlamento nuomone, būsima plėtra neturėtų lemti sanglaudos politikoje numatyto finansavimo sumažinimo kitiems ES regionams, realiai nepagerėjus jų ekonominei padėčiai. Savo ruožtu europarlamentarai pažymi, jog „ligi šiol nuodugniai neįvertintas Rumunijos ir Bulgarijos narystės struktūrinis bei politinis poveikis“. EP narių nuomone, skatinant struktūrinius pokyčius reikėtų dažniau panaudoti privačias lėšas. Be to, jie siūlo ateityje daugiau struktūrinių fondų lėšų skirti demografinės kaitos ir regioninės migracijos poveikiui sušvelninti. EP nariai siūlo dažniau pasitelkti Europos socialinio fondo lėšas siekiant sušvelninti globalizavimo poveikį. EP nariai reikalauja „taikyti labai griežtus kriterijus finansinės pagalbos panaudojimo skaidrumui įvertinti“. Jie taip pat siūlo geriau numatyti struktūrinio finansavimo poveikį, kad būtų išvengta nepageidautinų padarinių.
Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjo Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas). Pažymėjusi sanglaudos politikos svarbą ES valstybių ekonomikai ir jų gyventojų gerovei, deputatė teigė: „ Šiandien svarstomas pranešimas jau įvykusią paskutinę plėtrą ir būsimas naujas ES nares pateikia kaip visos ES nelaimės priežastį. Reikalavimas atlikti Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo poveikį sanglaudos politikai po jų įstojimo į ES prieštarauja pranešime deklaruojamam solidarumo principui... Siūloma įvesti naujus sanglaudos kriterijus šalims kandidatėms, tačiau valstybės jau derasi dėl narystės pagal visiems žinomus Kopenhagos kriterijus.“ Deputatė pažymėjo, kad šalių sanglaudai skiriamos lėšos priklausys ir nuo bendrosios žemės ūkio politikos reformos, taip pat nuo ES biudžeto reformos bei bendrosios užsienio ir saugumo politikos įgyvendinimo. Tuo tarpu svarstoma ataskaita „nagrinėja sanglaudą atskirai nuo kitų ES politikos sričių, tendencingai nuteikia prieš plėtrą [ir] proteguoja turtingąsias ES šalis“.
Markus PIEPER (PPE-DE, DE) A6-0087/2007
Dėl būsimos plėtros padarinių sanglaudos politikos veiksmingumui
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas: 2007-04-23.
Balsavimas: 2007-04-24
20070420IPR05540
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
