Nuo 2013-ųjų Lietuvoje – atvira pašto rinka?
Transportas
Lietuva
2007-06-20 - 15:39
Birželio 18 d. Europos Parlamento Transporto ir turizmo komitetas pritarė siūlymui liberalizuoti visų pašto paslaugų teikimą ES šalyse. Visas Europos Parlamentas šiuo klausimu numato balsuoti liepą. Sąjunga jau yra liberalizavusi daugiau kaip 50 g sveriančių siuntų persiuntimą, o svarstoma direktyva atvertų konkurencijai ir lengvesnių siuntų rinką. EP komitetas siūlo daugumoje senųjų ES šalių tai padaryti nuo 2011-ųjų, o naujosiose narėse – nuo 2013-ųjų.
ES jau yra pradėjusi liberalizuoti pašto rinką. 1997 m. direktyva atvėrė konkurencijai siuntų, sveriančių daugiau kaip 350 g, rinką. Ši direktyva taip pat apibrėžė pašto paslaugų teikimo ir tarifų nustatymo principus, reglamentavo šių paslaugų kokybės standartus, taip pat numatė nepriklausomų reguliavimo institucijų įsteigimą. Be to, ji įtvirtino visuotinio pašto paslaugų prieinamumo principą – jos turi aprėpti visas gyvenamas šalies vietoves, o siuntos turi būti pristatomos ir surenkamos bent kartą per dieną ir bent penkias dienas per savaitę. 2002 m. direktyva dar labiau išplėtė konkurenciją – jai liko neatvertas tik siuntų iki 50 g pristatymas, o visiškam rinkos liberalizavimui buvo nustatytas 2009 m. terminas. Panašu, kad jis bus atidėtas.
Didžiausios EP frakcijos – Europos liaudies partija (Europos demokratai), Socialistų frakcija bei Liberalų ir demokratų aljansas Europai – pasiekė kompromisą dėl svarstomos pašto paslaugų direktyvos. Balsuojant EP komitete jam pritarė 38 europarlamentarai, o nepritarė 6. Kol kas tebesiderama su ES Taryba dėl pritarimo šiam kompromisui. Kad svarstoma direktyva įsigaliotų, jai turi pritarti abi institucijos – Europos Parlamentas ir ES Taryba.
Pagal pasiektą kompromisą ES šalyse pašto paslaugos būtų liberalizuotos vėliausiai nuo 2011 m. sausio 1 d. (tai dvejais metais vėliau negu siūlė Europos Komisija), o naujosiose Sąjungos narėse bei šalyse su nutolusiomis teritorijomis – nuo 2013 m. sausio 1 d. Siekiant neiškraipyti konkurencijos, valstybių, kurioje pašto paslaugos dar neliberalizuotos, bendrovėms nebūtų leidžiama teikti šių paslaugų šalyse, kuriose jos jau liberalizuotos. Valstybės galėtų pačios pasirinkti pašto paslaugų finansavimo tvarką: arba įkurti fondą, kuriam įnašus mokėtų visos pašto paslaugas šalyje teikiančios bendrovės, arba kompensuoti dalį šių bendrovių išlaidų iš valstybės biudžeto. Šalies pasirinktą išlaidų finansavimo schemą turėtų patvirtinti Europos Komisija. Pašto paslaugų teikėjai privalės laikytis aptarnaujamos šalies darbo teisės ir minimalaus atlyginimo reikalavimų. Svarstoma direktyva šių klausimų nereglamentuoja. Valstybės taip pat galės nustatyti papildomas neekonominio pobūdžio taisykles – pavyzdžiui, skirtas korespondencijos slaptumui užtikrinti.
Jungtinė Karalystė, Suomija ir Švedija jau visiškai atvėrė savo pašto rinką konkurencijai, o Vokietija ir Nyderlandai planuoja tai padaryti kitąmet. Lietuvoje ši rinka liberalizuota iš dalies. Susisiekimo ministerijos duomenimis, Lietuvos pašto ir pasiuntinių rinkoje šiuo metu veikia 78 įmonės, iš jų vienuolika turi leidimus teikti pašto paslaugas. Tačiau valstybės kontroliuojamai bendrovei „Lietuvos paštas“ yra suteiktos ypatingos teisės pristatyti iki 50 g sveriančias siuntas. Kitos bendrovės taip pat turi teisę teikti šią paslaugą, bet jos privalo taikyti du su puse karto didesnį įkainį negu „Lietuvos paštas“. Jei būtų įteisintas Europos Parlamento siūlomas kompromisas, Lietuva turės panaikinti šį apribojimą vėliausiai nuo 2013-ųjų pradžios.
20070620IPR08069 Išsamiau šia tema - „Euractiv“
LT
1
LINK
http://www.euractiv.com/en/transport/postal-services-liberalisation/article-161377
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 AVI DOC XML V0//EN
