Žingsniai bendrosios ES imigracijos politikos link
Imigracija
2008-06-26 - 17:15
„Grąžinimo“ direktyva skatins savanorišką grįžimą Birželio 18 d. Parlamentas pritarė kompromisui dėl nelegalių migrantų grąžinimo direktyvos, numatančios bendrus nelegalių migrantų sulaikymo ir grąžinimo standartus. Direktyva, priimant kurią daugiausiai diskusijų kėlė leistinų sulaikymo laikotarpių bei imigrantų teisių užtikrinimo klausimai – pirmasis žingsnis bendros ES imigracijos politikos link.
Skaitydami šią dosjė galite susipažinti ne tik su daugiausiai diskusijų kėlusiais klausimais ir balsavimo rezultatais, bet ir sužinoti apie Piliečių laisvių komiteto narių vizitą Lenkijos nelegalių migrantų sulaikymo centruose.
Tai vienas iš vizitų skirtingų ES valstybių užsieniečių registracijos centruose, kurių metu europarlamentarai susipažino su sąlygomis, kuriose gyvena sulaikytieji prieglobsčio ieškotojai ir nelegalūs migrantai, ir tikrino, kaip vykdomos ES teisės aktų nuostatos.
„Grąžinimo“ direktyva – pirmasis žingsnis europinės imigracijos politikos link. Tolimesni žingsniai – „mėlynosios kortelės“ ES norintiems dirbti užsienio šalių specialistams sukūrimas bei trečioji EP šiuo metu svarstoma direktyva dėl nuobaudų „nelegalus“ įdarbinantiems darbdaviams.
20080625FCS32672
Europos Parlamentas pritarė kompromisui dėl nelegalių migrantų grąžinimo direktyvos
ES užtikrins daugiau teisių nelegaliems migrantams Kol kas ES šalys pačios sprendžia, kuriais atvejais ir kokiomis sąlygomis išsiųsti iš šalies nelegalius migrantus. Trečiadienį Europos Parlamentas patvirtino naują direktyvą, kuri visoje ES nustatys bendrus nelegalių migrantų grąžinimo standartus (369 balsai už, 197 prieš, 106 susilaikė). Direktyva netaikoma prieglobsčio prašytojams, taip pat ES piliečiams. Dėl jos pasiektas sutarimas su ES Taryba, o šalys turės ją įgyvendinti per dvejus metus.
Nelegalus migrantas galės būti sulaikomas tik tuomet, kai jis nusikalsta, kai tikėtina, jog jis slapstysis, arba kai jis trukdo grąžinimo procesui. Sulaikymo laikotarpis turės būti kuo trumpesnis – paprastai jis negalės viršyti 6 mėn., nors išimtiniais atvejais jį bus galima pratęsti iki 18 mėn. Šeimos ir nepilnamečiai galės būti sulaikomi tik išimties atvejais. Direktyva įpareigoja apgyvendinti sulaikytus migrantus specialiame centre deramomis sąlygomis, pagal galimybes atsižvelgiant į jų šeimos ryšius. Nelegaliam migrantui pirmiausia bus pasiūlyta išvykti iš šalies per laikotarpį nuo 7 iki 30 dienų, priklausomai nuo konkretaus atvejo. Jei užsienietis nepaisys šio reikalavimo, jis bus priverstinai išsiųstas. Svarstant tokią galimybę bus privalu atsižvelgti į tarptautinėje teisėje įtvirtintą principą, neleidžianti grąžinti migranto į šalį, kurioje gresia pavojus jo laisvei ar gyvybei. Direktyva numato penkerius metus galiojantį draudimą priverstinai išsiųstam nelegaliam migrantui įvažiuoti į ES (draudimo laikotarpis galės būti ilgesnis, jei migrantas kelia grėsmę visuomenės ar valstybės saugumui). Dėl draudimo atvykti į ES savanoriškai išvykusiems nelegaliems migrantams spręs pačios šalys. Neišgalintys susimokėti nelegalūs migrantai galės gauti nemokamą teisinę pagalbą. Ji bus skiriama iš 676 mln. eurų biudžeto, kurį 2008-2013 m. laikotarpiui ES yra numačiusi nelegalių migrantų grąžinimui. Kompromisui dėl šios direktyvos pritarė Europos liaudies partija, Liberalų ir demokratų aljansas bei Sąjunga už tautų Europą, o Socialistai, Žalieji bei Europos vieningieji kairieji jam prieštaravo dėl, jų nuomone, nepakankamos nelegalių migrantų teisių apsaugos. Direktyva negalios ES piliečiams ir jų šeimų nariams. Ji nebus taikoma ir prieglobsčio prašytojams – jų padėtį toliau reglamentuos tarptautinė teisė. Šalys galės netaikyti šio teisės akto ir pasienyje sulaikytiems nelegaliems migrantams – tačiau negalės su jais elgtis blogiau negu numatyta šioje direktyvoje. Valstybėms leidžiama taikyti ir migrantams palankesnes (bet ne griežtesnes) normas. Ši direktyva – vienas iš trijų rengiamų ES teisės aktų imigracijos srityje. Dar viena direktyva paskatins teisėtą kvalifikuotų darbuotojų imigraciją į ES šalis, įteisindama vadinamąją „mėlynosios kortelės“ sistemą. Tuo tarpu trečiasis teisės aktas sustiprins sankcijas darbdaviams, įdarbinantiems nelegalius migrantus. Grąžinimo direktyvos tekstas Grąžinimo direktyvos apžvalga [EN] Beldžiant į ES vartus: prieglobsčio ir geresnio gyvenimo Danijoje viltys
Europos Parlamentas apsvarstė direktyvą dėl nelegalių migrantų grąžinimo
Grąžinimo direktyva sukėlė dideles diskusijas Kol kas ES šalys pačios sprendžia, kuriais atvejais ir kokiomis sąlygomis išsiųsti iš šalies nelegalius migrantus. Antradienį Europos Parlamentas aptarė siūlomą naują direktyvą, kuri visoje ES nustatytų bendrus nelegalių migrantų grąžinimo standartus. Dėl jos pasiektas sutarimas su ES Taryba, tačiau jam pritaria ne visi europarlamentarai.
Pagal ES Tarybos ir dalies europarlamentarų siūlomą kompromisą nelegalus migrantas visose ES šalyse ilgiausiai galės būti sulaikytas 6 mėnesiams, o išimtiniais atvejais šį laikotarpį bus galima pratęsti iki 18 mėnesių. Nepilnamečiai negalės būti sulaikomi. Direktyva įpareigos užtikrinti sulaikytiems migrantams deramas gyvenimo sąlygas, taip pat atsižvelgti į jų šeimos ryšius. Nelegaliam migrantui turės pirmiausia būti pasiūlyta išvykti iš šalies per laikotarpį nuo 7 iki 30 dienų, priklausomai nuo konkretaus atvejo. Jei užsienietis nepaisytų šio reikalavimo, jis būtų priverstinai išsiųstas. Direktyva numato penkerius metus galiojantį draudimą priverstinai išsiųstam migrantui įvažiuoti į ES (draudimo laikotarpis galės būti ilgesnis, jei asmuo kelia grėsmę viešajai politikai ar visuomenės bei valstybės saugumui). Pagal siūlomą kompromisą toks draudimas bus privalomas visiems priverstinai grąžintiems nelegaliems migrantams, o dėl savanoriškai išvykusių migrantų spręs pačios šalys. Direktyva nebus taikoma ES piliečiams, taip pat prieglobsčio paprašiusiems asmenims – pastarųjų padėtį toliau reglamentuos tarptautinė teisė. Ji tiesiogiai nebus taikoma ir pasienyje sulaikytiems nelegaliems migrantams. Siūloma direktyva negalios Jungtinėje Karalystėje, Airijoje ir Danijoje. Ši direktyva – vienas iš trijų rengiamų ES teisės aktų imigracijos srityje. Dar viena direktyva paskatins teisėtą kvalifikuotų darbuotojų imigraciją į ES šalis, įteisindama vadinamąją „mėlynosios kortelės“ sistemą. Tuo tarpu trečiasis teisės aktas sustiprins sankcijas darbdaviams, įdarbinantiems nelegalius migrantus. EP frakcijų nuomonės ES Tarybos ir dalies europarlamentarų pasiektam kompromisui dėl šios direktyvos pritaria Europos liaudies partija, Liberalų ir demokratų aljansas bei Sąjunga už tautų Europą, o Socialistai, Žalieji bei Europos vieningieji kairieji su juo nesutinka. Šie EP nariai siekia trumpesnio sulaikymo bei ilgesnio savanoriško išvykimo laikotarpio. Jie taip pat nesutinka su galimybe uždrausti įvažiuoti į šalį savo noru išvykusiems nelegaliems migrantams. EP nuomonės pranešėjas Manfred Weber (Europos liaudies partija, Vokietija) diskusijoje parėmė ES Taryboje pasiektą kompromisą. „Tie, kurie balsuos prieš šią direktyvą, – balsuos prieš pažangą“, – sakė deputatas, pažymėjęs, jog naujasis teisės aktas pagerins esamą padėtį ir geriau užtikrins migrantų teises. "Tai pirmasis žingsnis bendros ES migracijos politikos link“, – teigė Europos liaudies partijos atstovas Agustín Díaz De Mera García Consuegra (Ispanija). Pritaręs siūlomai direktyvai, EP narys pažymėjo poreikį apriboti sulaikymo terminus tose šalyse, kur tai nepadaryta, taip pat geriau apsaugoti nepilnamečius migrantus ir šeimas. Tuo tarpu Socialistų frakcijos atstovės Martine Roure (Prancūzija) teigimu, siūlomas kompromisas nepakankamai apgintų pagrindines žmogaus teises, nes migrantų teisės nesukonkretintos, o leidimų apsigyventi išdavimas nepalengvės. „Mums nereikia direktyvos, pasiektos bet kuria kaina“, – sakė deputatė ir pridūrė, jog Socialistų frakcija nepritaria kompromisui. Liberalų ir demokratų aljanso atstovė Jeanine Hennis-Plasschaert (Nyderlandai) teigė, jog direktyva nustatys ES masto taisykles, kurių šiuo metu trūksta, o nepritarimas kompromisui pasitarnautų tiems, kuriuos tenkina esama padėtis. „Nors šis kompromisas kuklus, jis yra pirmasis svarbus žingsnis“, – pridūrė europarlamentarė. Savo ruožtu Žaliųjų atstovė Jean Lambert (Jungtinė Karalystė) pranešė, jog jos frakcija nepritars kompromisui, nes jis nepakankamai apsaugo žmogaus teises – leidžiamas sulaikymo laikotarpis yra pernelyg ilgas, o draudimas įvažiuoti į ES gali išskirti šeimas. Pasak Europos vieningųjų kairiųjų atstovo Giusto Catania (Italija), siūlomas direktyvos projektas, ribojantis laisvą žmonių judėjimą, daro gėdą Europai, turinčiai tūkstantmečių svetingumo tradiciją. Deputatas piktinosi tuo, kad „žmonės, nepadarę jokio nusikaltimo, galės būti sulaikomi 18 mėnesių“, o draudimas įvažiuoti į ES paneigs teisę prašyti prieglobsčio. G. Catania taip pat kritikavo ES Tarybą už bandymą primesti savo sprendimą Europos Parlamentui. Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovė Hélène Goudin (Švedija) taip pat pažymėjo, jog daugelis žmogaus teisių organizacijų kritikuoja siūlomą projektą, kurio griežtumas tik paskatins nelegalią imigraciją ir sustiprins neapykantą Vakarų pasauliui. Sąjungos už tautų Europą atstovas Andrzej Tomasz Zapałowski (Lenkija) ragino geriau apsaugoti Europos kultūrą, kuri tapo pavyzdžiu visam pasauliui, ir jos krikščioniškąsias tradicijas. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausantis deputatas Frank Vanhecke (Belgija) teigė, kad direktyva pernelyg švelni ir nenumato „nė vieno realaus žingsnio“ nelegaliai migracijai stabdyti. Mėlynoji kortelė – Europos demografinės krizės sprendimo būdas?
Nelegalių migrantų grąžinimo direktyva: pirmasis svarstymas
ES juda bendrų nelegalių migrantų grąžinimo taisyklių link Antradienio rytą Europos Parlamentas aptars pasiūlymus dėl dideles diskusijas keliančios „Grąžinimo direktyvos“. Siekis sukurti vienodas europines nelegalių migrantų sulaikymo ir išsiuntimo taisykles – pirmasis bandymas žengti bendros ES imigracijos politikos link. Ar po trejus metus trukusių derybų Parlamentui ir Tarybai pagaliau pavyks rasti kompromisą?
ES šalių ministrai savo pozicijas dėl naujosios direktyvos suderino birželio pradžioje. Kompromisinį direktyvos variantą palaiko kelios didžiosios EP frakcijos – Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a, Liberalų ir demokratų aljansas bei Sąjunga už tautų Europą .
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas bei Vieningieji kairieji/Šiaurės šalių žalieji kairieji nepritaria siūlomam kompromisiniam direktyvos tekstui, o Socialistų frakcija rengiasi teikti pakeitimus dėl žmogaus teisių apsaugos sustiprinimo.
Europos Parlamento pozicija dėl siūlomos direktyvos atsispindės Manfredo Weberio ( Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a, Vokietija) pagrindu paremtoje rezoliucijoje. Dėl jos bus balsuojama trečiadienį.
Daugiausiai diskusijų keliantys klausimai – „nelegalų“ sulaikymo laikotarpis bei draudimas priverstinai išsiųstiems nelegaliems migrantams kurį laiką įvažiuoti į ES. Remiantis Tarybos ir EP Piliečių laisvių komiteto sutarimu, siūloma numatyti maksimalų 6 mėn. sulaikymo laikotarpį, su galimybe išimtiniais atvejais jį pratęsti dar metais.
Remiantis dabartinėmis nesuvienodintomis taisyklėmis, nelegalų migrantą Kipre ar Prancūzijoje galima sulaikyti 32 dienoms, Latvijoje – 20 mėnesių, tuo tarpu Danijoje, Estijoje, Jungtinėje Karalystėje, Lietuvoje, Olandijoje, Suomijoje Jungtinėje Karalystėje ir Švedijoje – neribotam laikota rpiui.
Kompromisiniame tekste siūloma numatyti penkerių metų draudimą priverstinai išsiųstam nelegaliam migrantui įvažiuoti į ES. Priėmus direktyvą Parlamento ir Tarybos sutarimu, ES valstybės turės per dvejus metus perkelti jos nuostatas į savo teisę.
Norėdami sužinoti daugiau, skaitykite spaudos tarnybos pranešimus bei dosjė apie EP Piliečių laisvių delegacijos vizitą Danijos prieglobsčio prašytojų ir imigrantų sulaikymo centruose.
2008 m. birželio 18 d. informacija: EP pritarė grąžinimo direktyvai 369 balsais „už“, 197 „prieš“ ir 106 europarlamentarams susilaikius. Norėdami sužinoti daugiau, skaitykite spaudos tarnybos pranešimus, klausykite diskusijų garso įrašų bei susipažinkite su dosjė apie EP Piliečių laisvių delegacijos vizitą Danijos prieglobsčio prašytojų ir imigrantų sulaikymo centruose. Beldžiant į ES vartus: prieglobsčio ir geresnio gyvenimo viltys
Nelegali imigracija: europarlamentarų atsakymai žurnalistams
Žurnalistai aiškinosi, kaip atrodys naujoji direktyva Birželį EP nariai balsuos dėl direktyvos, numatysiančios bendras nelegalių migrantų sulaikymo ir išsiuntimo taisykles, projekto. Piliečių laisvių komitetui pernai patvirtinus pranešimą dėl šios direktyvos, prasidėjo sudėtingos Parlamento ir Tarybos derybos ir kompromiso paieškos, lėtai sukančios finišo tiesiosios link. Trečiadienį su svarbiausiais siūlomos direktyvos momentais susipažinti ir užduoti klausimus europarlamentarams galėjo šia tema besidomintys žurnalistai.
Europos Parlamento Spaudos tarnyba apžvelgė EP aptariamus imigracijos klausimus, vėliau žurnalistai teiravosi europarlamentarų apie imigracijos politiką bei Parlamento ir Tarybos kompromiso dėl būsimosios direktyvos nuostatų galimybes.
Direktyvos projektas ir kompromiso paieškos
Europos Komisija pateikto direktyvos dėl imigracijos politikos pasiūlymo esmė – bendrų europinių procedūrų ir taisyklių dėl „nelegalų“ gražinimo nustatymas, įtvirtinant jų teisių apsaugą. Europos Parlamento pozicijos šiuo klausimu pagrindą sudarys Manfredo Weberio ( Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a, Vokietija) parengtas pranešimas. Galutinis direktyvos tekstas atspindės Parlamento ir Tarybos kompromisą šiuo klausimu.
Bendrą direktyvos tekstą turėtų patvirtinti paprasta Europos Parlamento ir kvalifikuota Tarybos dauguma. Svarbiausi klausimai – nelegalių imigrantų sulaikymo, išsiuntimo ir draudimo sugrįžti terminai, gyvenimo sąlygos. Tikimasi, kad direktyvoje bus teisiškai apibrėžtos šios nuostatos:
savanoriško išvykimo iš ES, po kurio bus taikomas prievartinis išsiuntimas iš šalies, laikotarpis;
maksimalus galimas nelegalių migrantų sulaikymo laikotarpis: greičiausiai bus nustatytas 6 mėn. terminas su galimybe sulaikymą pratęsti dar metams;
minimalios gyvenimo sąlygos, kurios turi būti sudarytos nelegaliems migrantams, atsižvelgiant į šeimų gyvenamosios vietos ir švietimo poreikius;
penkerių metų draudimas atvykti į ES „nelegalams“, atsisakantiems išvykti savanoriškai;
teisės į sveikatos priežiūrą tiems, kam jos prireiktų, įtvirtinimas bei NVO įtraukimas į grąžinimo procesą.
Parlamento ir Tarybos derybos dėl šio karštas diskusijas keliančio teisės akto tęsiasi – dėl jo teksto bus balsuojama birželio mėnesio plenarinėje sesijoje.
Europarlamentarų nuomonių skirtumai
Atsakydami į žurnalistų klausimus, EP nariai pateikė nemaža skirtingų nuomonių dėl to, kaip turėtų atrodyti būsimosios direktyvos tekstas. Pranešėjas Manfred Weber pabrėžė, jog svarbiausia nelegalių imigrantų nepalikti neapibrėžtoje situacijoje ir nežinioje. „Turime išlaisvinti juos iš nelegalų statuso – ES valstybės privalo arba juos legalizuoti ir išduoti leidimus gyventi, arba išsiųsti iš šalies – dabartinė situacija yra nehumaniška ir žeminanti“, – pabrėžia jis.
Dabartinės kompromisinio teksto nuostatos susilaukė griežtos Claudio Fava (Socialistų frakcija) ir Giusto Catania ( Europos vieningieji kairieji/Šiaurės šalių žalieji kairieji) kritikos dėl migrantų laisvės apribojimo – įkalinimo už administracinį nusižengimą. Jean Lambert (Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas, Vokietija) abejojo dėl nuostatų, reglamentuojančių tranzito šalių bei draudimo sugrįžti klausimus.
Jeanine Hennis-Plasschaert (Liberalų ir demokratų aljansas, Olandija) kompromisą vadino „svariu žingsniu į priekį“, pabrėždama, jog siekiant stabdyti nelegalią migraciją būtini bendri ES teisės aktai. Kompromisą teigiamai įvertino ir Mario Borghezio ( Sąjungos už tautų Europa, Italija ). Manfredo Weberio pranešimas Susitikimo programa [pdf, EN] Piliečių laisvių komitetas iš esmė pakeitė Komisijos siūlymą [EN] Audiovizualinė medžiaga Nelegalių imigrantų grąžinimas: spaudos konferencija
EP nariai apžiūri migrantų ir prieglobsčio prašytojų centrus
Lenkijoje daugiausia prieglobsčio prašymų sulaukiama iš Čečėnijos piliečių Išorines ES sienas kontroliuojančios valstybės susiduria su didžiausiais nelegalios imigracijos srautais. Išsiplėtus Šengeno erdvei, išaugo prie jos prisijungusių šalių patrauklumas laisvės ir geresnio gyvenimo ieškantiems žmonėms. Nepaisant sustiprinto saugumo, rytinę ES sieną kertančių imigrantų srautai didėja. Lenkijoje apsilankiusi EP narių delegacija pažvelgė į vieną imigrantų sulaikymo centrų, kuriame įkurdinami nelegaliai ilgiausią sausuma einančią ES išorinę sieną kirtę užsieniečiai.
Balandžio pradžioje 10 narių Piliečių teisių komiteto delegacija tęsė apsilankymų imigrantų sulaikymo centruose seriją ir apžiūrėjo Lešnovolos centrą Lenkijoje. EP nariai taip pat lankėsi Varšuvoje įkurtoje ES išorės sienų valdymo agentūroje (FRONTEX). Šių vizitų metu EP delegacijos susipažįsta su sąlygomis, kuriose gyvena sulaikytieji prieglobsčio ieškotojai ir nelegalūs migrantai, tikrina, ar įgyvendinami ES teisės aktuose numatyti standartai.
Padėtis Lenkijoje
Po Lenkijos įstojimo į ES, didžiausias migrantų grupes sudaro Ukrainos ir Baltarusijos piliečiai, o devyni iš dešimties prieglobsčio prašytojų yra čečėnai. Neseniai prie Šengeno prisijungusi Lenkija susiduria su didėjančiais prieglobsčio prašytojų srautais. „Lenkija imigrantams tėra tranzito šalis – ji nėra ekonomiškai patraukli, be to, neturime pakankamai integravimo programų“, – tvirtina lenkų europarlamentarė iš Socialistų frakcijos Genowefa Grabowska.
Europinė problema
Billo Newtono Dunno (Liberalų ir demokratų aljansas, Jungtinė Karalystė) nuomone, imigracija yra europinis klausimas, todėl būtina bendra imigrantų srautų valdymo politika. „Bandant kurti europinę politiką, naudinga susipažinti su Lenkijos patirtimi“ , – tvirtino jis.
Vidutiniškos sąlygos
Apsilankęs Lešnovolos sulaikymo centre, delegacijos vadovas Patrick Gaubert ( Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a, Prancūzija) teigė išvydęs geresnes nei buvo pranešta sąlygas, o Wolfgang Kreissl-Dörfler, (Socialistų frakcija, Vokietija) teigiamai įvertino švarą ir tvarką.
Sulaikymo centre – du atskiri pastatai vaikų turinčioms motinoms ir poroms, valgykla, virtuvė patiekalų gamybai, šeši budintys gydytojai, biblioteka, maldos kambarys.
Piliečių laisvių komiteto nariai jau susipažino su panašiais imigrantų sulaikymo centrais Lampedūzoje (Italija) , Seutoje, Melilijoje ir Kanaruose (Ispanija), Paryžiuje (Prancūzija), Maltoje, Samos saloje ir Atėnuose (Graikija), o taip pat Belgijoje, Olandijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Balandį bus apžiūrimi Danijos, gegužę – Kipre esantys centrai.
Nesimokantys vaikai
Bill Newton Dunn bei Martine Roure, (Socialistų frakcija, Prancūzija) apgailestavo, kad sulaikymo centre gyvenantys vaikai neturi galimybių mokytis.
Genowefa Grabowska priminė, kad Lešnovolos centro valdymą iš policijos netrukus perims sienos apsaugos tarnyba, šiuo metu ruošianti mokytojus, suteiksiančius vaikams pagrindines žinias. „Mokyti šiuos vaikus sudėtinga ir dėl to, kad iš skirtingų šalių atvykusių imigrantų vaikai šneka skirtingomis kalbomis. Padėtis pagerėtų, jei šių vaikų švietimą paremtų ES“ , – mano europarlamentarė.
Europos grąžinimo politikos link
Gegužę Europos Parlamentas priims sprendimą dėl nelegalių migrantų grąžinimo direktyvos. Šiame teisės akte bus numatyti bendri nelegalų laikino apgyvendinimo standartai ir grąžinimo procedūros. Europos Parlamento pozicija dėl šios direktyvos išreikšta Manfredo Weberio ( Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a, Vokietija) parengtame teisėkūros pranešime. Plačiau apie vizitą [EN] Rezoliucija dėl kovos su nelegalia imigracija Rezoliucija dėl ES vaiko teisių strategijos kūrimo EbS vaizdo įrašai: vizitas Lešnovolos centre EbS vaizdo įrašai: Biala Podlaska centras
LT
1
PHOTO
20080624PHT32607.jpg
LT
2
PHOTO
20080618PHT32144.jpg
LT
6
PHOTO
20080618PHT32261.jpg
LT
8
PHOTO
20080616PHT31856.jpg
LT
10
PHOTO
20080506PHT28307.jpg
LT
12
LINK
/eplive/expert/multimedia/20080430MLT28032/media_20080430MLT28032.pdf
LT
14
LINK
ftp://ftpeps01.europarl.eu.int/epavvideo/Ebs/immigration/
LT
15
MULTIMEDIA
20080423MLT27604.asf
LT
16
PHOTO
20080402PHT25620.jpg
LT
20
LINK
rtsp://rtsppress.cec.eu.int/Archive/video2/mpeg/ref56296/ref56296.rm
LT
21
LINK
rtsp://rtsppress.cec.eu.int/Archive/video2/mpeg/ref56297/ref56297.rm
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0293 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080609BKG31068 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080415FCS26634 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070921STO10548 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080415FCS26634 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2007-0339 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070910IPR10221 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080331IPR25365 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0012 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0012 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
