KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0029/08/patikr.1
pagal 108 Darbo tvarkos taisyklių straipsnį
pateikė
Elly de Groen-Kouwenhoven
,
Angelika Beer
ir
Caroline Lucas
Verts/ALE vardu,
Luisa Morgantini
GUE/NGL vardu,
Annemie Neyts-Uyttebroeck
ALDE vardu,
Ana Maria Gomes
PSE vardu,
Ģirts Valdis Kristovskis
UEN vardu,
Karl von Wogau
ir
Stefano Zappalà
PPE-DE vardu
Tarybai
Tema: Pasaulinė urano ginklų uždraudimo sutartis
Nusodrintojo urano naudojimas kare prieštarauja pagrindinėms taisyklėms ir principams, nustatytiems rašytinėje ir paprotinėje tarptautinėje humanitarinėje ir aplinkos apsaugos teisėje. Todėl 2006 m. lapkričio mėn. Europos Parlamentas, priimdamas rezoliuciją dėl biologinių ir nehumaniškų įprastinių ginklų, dar aktyviau negu anksčiau paragino paskelbti moratoriumą dėl urano ginklų. Šis raginimas susilaukė vis didesnės paramos visame pasaulyje. 2007 m. kovo mėn. Belgija priėmė nacionalinį įstatymą, pagal kurį draudžiama gaminti, naudoti, laikyti, parduoti, įsigyti, tiekti ir gabenti urano ginklus. 2007 m. gegužės mėn. Europos Parlamentas parodė urano ginklų aukų Irane nuotraukas ir liudijimus (70 % Irako teritorijos padengta nusodrintojo urano dulkėmis). 2007 m. spalio mėn. Italijos gynybos ministras atskleidė faktą, kad laikotarpiu nuo 1996 m. iki 2006 m. 37 italų kariai greičiausiai mirė nuo urano ginklų poveikio per misijas Irake ir Balkanuose. Kelete kitų šalių pasitaikė panašių atvejų – nukentėjo šimtai buvusių karių. Didėjant susirūpinimui dėl nusodrintojo urano poveikio sveikatai Jungtinėje Karalystėje ir Jungtinėse Valstijose pradėta taikyti grįžusių karių sveikatos tikrinimo sistema. 2007 m. gruodžio mėn. Jungtinių Tautų Generalinė Asamblėja balsų dauguma priėmė rezoliuciją, kurioje pabrėžiamas susirūpinimas dėl urano naudojimo karo reikmėms. Rezoliucijoje „Ginkluotės ir ginklų su nusodrintuoju uranu naudojimo pasekmės“ JT valstybės narės raginamos dar kartą ištirti urano ginklų keliamą grėsmę sveikatai. Kadangi vis daugėja urano cheminio toksiškumo ir galimo kancerogeninio poveikio įrodymų, būtina taikyti atsargumo principą, numatytą ES teisėje.
Kokių veiksmų Taryba imasi ar ketina imtis priėmus šią Europos Parlamento rezoliuciją?
Kaip Taryba integruos urano ginklų klausimą į savo patvirtintą Europos saugumo strategiją ir Masinio naikinimo ginklų strategiją?
Kokias garantijas – siekdama laikytis atsargumo principo ir kad būtų įvertintas su nusodrintuoju uranu susijęs pavojus kiekvienos misijos metu – Taryba gali suteikti, kad būtų išvengta urano ginklų naudojimo pagal Europos saugumo ir gynybos politiką vykdomų misijų metu Europos Sąjungos vardu arba jai remiant bei bendradarbiaujant su NATO ir JAV?
Kokias garantijas Taryba gali suteikti siekiant išvengti, kad Europos saugumo ir gynybos politikos darbuotojai nekontaktuotų su daiktais, užkrėstais nusodrintuoju uranu ir nepatektų į nusodrintuoju uranu užkrėstus rajonus ir teritorijas?
Kokį dialogą su atitinkamomis JAV tarnybomis, Europos karinių asociacijų sąjunga (Euromil), kariais ir civiliais gyventojais užmezgė Tarybos sekretoriatas šiuo klausimu, pvz., vykdant operacijas Balkanuose ir Irake?
