P6_TA(2007)0533
Europos ineteresas sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius
B6-0435 , 0441 , 0442 ir 0447/2007
2007 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos intereso sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. rezoliuciją dėl padėties Europos ekonomikoje: parengiamąjį pranešimą dėl 2007 m. bendrųjų ekonomikos politikos gairių Priimti tekstai, P6_TA(2007)0051 .
,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Europos interesas – sėkmingai išspręsti globalizacijos uždavinius" ( COM(2007)0581 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Metas judėti sparčiau – naujoji partnerystė vystymosi ir užimtumo labui" ( COM(2006)0030 ),
–
atsižvelgdamas į 2004 m. spalio 4 d., 2005 m. liepos 12 d., 2006 m. liepos 18 d. ir 2007 m. liepos 10 d. Tarybos sprendimus dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių,
–
atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 8–9 d. pavasario Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose išdėstytas ES požiūris į energetiką ir klimato kaitą,
–
atsižvelgdamas į savo 2007 m. vasario 15 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių Priimti tekstai
,
P6_TA(2007)0048 .
,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Europos jaunimo paktą,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23–24 d. Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Švietimas ir mokymas 2010 – Lisabonos strategijos sėkmė priklauso nuo skubių reformų" ( COM(2003)0685 ),
–
atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 30 d. Parlamento rezoliuciją dėl neįgalių asmenų padėties išsiplėtusioje Europos Sąjungoje: Europos veiksmų planas 2006–2007 m. OL C 316 E, 2006 12 22, p. 370.
,
–
atsižvelgdamas į 2007 m. liepos 5 ir 6 d. Gimarainse vykusio Užimtumo ir socialinių reikalų ministrų neoficialaus susitikimo tema "12 pagrindinių dalykų siekiant išspręsti ateities problemas" išvadas,
–
atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,
A.
kadangi tai, ar viešoji politika iš tikrųjų stiprina augimą, ar ne, priklauso taip pat ir nuo augimo galimybių bei ekonominių kliūčių ir platesnių apribojimų ir galimybių, kuriems įtaką daro pasaulio ekonomikos padėtis,
B.
kadangi dėl dabartinio finansinio nestabilumo atsiranda neapibrėžtumas ir todėl gali dar labiau sulėtėti augimas ir kadangi nežymus Europos Komisijos atliktas rudens prognozių pataisymas galėtų tapti ekonominio ciklo posūkiu, nebent dėl rinkų skaidrumo ir atitinkamų politikos rengėjų reakcijų būtų susigrąžintas vartotojų pasitikėjimas,
C.
kadangi padidėjusi ES yra unikali išsivysčiusios ekonomikos šalių ir prie jų artėjančių žemų sąnaudų ekonomikos šalių bendrija, taigi galima mažinti sąnaudas, išnaudoti vidaus ir išorės masto ekonomiją ir pasipriešinti besivystančios ekonomikos šalių defliaciniam ir infliaciniam spaudimui,
D.
kadangi dėl gerėjančio ES bendrosios rinkos įvaizdžio ir didėjančio patrauklumo didėja ekonominė imigracija, politinės ir finansinės pagalbos sprendžiant visame pasaulyje kylančias problemas poreikis ir privačių investuotojų bei nepriklausomų turto fondų investicijų srautai,
E.
kadangi ES eksportui į išsivysčiusias ir besivystančios ekonomikos šalis pernelyg dažnai neigiamą įtaką daro abišališkumo sudarant sąlygas patekti į rinką trūkumas, su muitų tarifais nesusijusios kliūtys ir nesąžininga prekyba,
F.
kadangi dėl ES plėtros ir jos poveikio valstybių narių ekonomikai bei politinei, socialinei ir kultūrinei raidai būtinos reformos ir geresnis bendradarbiavimas priimant politinius sprendimus,
G.
kadangi tarpusavio priklausomybė euro zonoje yra didesnė nei visoje ES ir kadangi tai dar nereiškia, kad vyksta veiksmingi ir nuoseklūs politiniai procesai, ypač atsižvelgiant į patikimų valstybės finansų, tinkamų išlaidų ir investicijų į didesnio našumo strategijas santykį,
H.
kadangi politikos kūrėjai, rengdami bendrąsias ES ekonominės politikos gaires, turėtų nustatyti, aiškiai suformuluoti ir spręsti bendras problemas, su kuriomis ES ekonomika susiduria dabar ir susidurs ateinančiais metais,
I.
kadangi ES piliečių informuotumas ir jų aktyvi parama yra išankstinė sąlyga siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonominės politikos priemones,
J.
kadangi Europos užimtumo strategijai (EUS) reikia daugiau skaidrumo, kontrolės pajėgumo ir paskatų veikti pagal atnaujintą Lisabonos strategiją ir ypač rengiant nacionalines reformų programas (NRP) ir NRP įgyvendinimo ataskaitas,
K.
kadangi tarp ekonominio augimo, užimtumo, kovos su skurdu ir socialinės įtraukties yra stiprus ryšys, kadangi vis labiau aiškėja, kad skurdas yra svarbiausia ir užimtumo, ir socialinės įtraukties problema; kadangi labai svarbu, jog integruotose gairėse būtų numatyti socialiniai ir aplinkos apsaugos tikslai ir apsvarstyta skirtingų sričių sąveika,
L.
kadangi anksčiau minėtame neoficialiame užimtumo ir socialinių reikalų ministrų susitikime, vykusiame Gimarainse, buvo padaryta išvada, kad socialinė įtrauktis – pagrindinis Europos tvarios plėtros strategijų aspektas, kadangi ji padeda sukurti visiems prieinamas galimybes ir daro teigiamą poveikį užimtumui, įgūdžių ir žmogaus vystymuisi,
Lisabonos strategijos išorės aspektas
1.
pažymi, kad dėl ekonomikos globalizacijos atsiranda naujų galimybių ES rinkoms, kurios ateinančiais dešimtmečiais vaidins dar svarbesnį vaidmenį ir kurios gauna papildomos naudos naudojant masto ekonomiją, veiklos erdvę, miestų aglomeraciją, tinklus bei gerą reputaciją;
2.
pabrėžia, kad ES savo viduje gali įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus tik būdama aktyvi ir vieninga pasauliniu mastu; taigi džiaugiasi dėl ketinimo plėtoti nuoseklų Lisabonos strategijos išorės aspektą; mano, kad taikant nuoseklų požiūrį į išorės politiką ir kreipiant dėmesį į bendradarbiavimą reguliavimo srityje, standartų suvienodinimą bei taisyklių lygiavertiškumą, turi būti skatinama ir sąžininga konkurencija, ir sąžininga prekyba; tačiau, atsižvelgdamas į tai, perspėja, kad negalima neįvertinti tolesnių vidaus bendradarbiavimo ir reformų proceso patobulinimų svarbos;
3.
pabrėžia ES, kaip pasaulinio masto veikėjos ir vienos pagrindinių naudos iš atviros pasaulinės ekonomikos gavėjų, svarbą; mano, kad dėl to ES tenka didelė atsakomybė sprendžiant globalias problemas ir kuriant bendros užsienio ekonomikos politikos priemones, kad galima būtų deramai valdyti išorės veiksnių įtaką bendrajai ES rinkai;
4.
atkreipia dėmesį į tai, kad nesant tinkamo koordinavimo kuriant ES priežiūros sistemą ir griežtai nesilaikant ES konkurencijos taisyklių, bendros rinkos ir masto ekonomijos privalumai, kurių atsiranda ES kaip vienam subjektui dalyvaujant pasaulio rinkoje, gali būti sumenkinti;
5.
palankiai vertina Komisijos ketinimą diskutuojant su trečiosiomis šalimis plėsti bendradarbiavimą reguliavimo srityje, derinti standartus ir suvienodinti taisykles; ragina Komisiją skatinti tinkamą darbą ir profesinės veiklos kokybę, kovoti su socialiniu dempingu, į savo prekybos ir bendradarbiavimo susitarimus su trečiosiomis šalimis įtraukti skyrių dėl tvaraus vystymosi ir reikalauti, kad būtų ratifikuojami ir įgyvendinami Tarptautinės darbo organizacijos standartai ir tinkamo darbo principai, taip pat sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis nuolatos taikyti socialines vertybes ir principus;
Vidaus politika
Socialinės apsaugos ir socialinės įtraukties nacionalinių strategijų bei integruotų gairių sąsajos
6.
palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kuriame nurodyta, kad bus skiriama daugiau dėmesio aktyviai įtraukčiai ir lygioms galimybėms, kad turėtų būti skatinama derama socialinė apsauga ir stiprinama kova su skurdu bei kad reikalingos veiksmingesnės priemonės siekiant užtikrinti piliečių teises į darbą, švietimą, socialines paslaugas, sveikatos priežiūrą ir kitokio pobūdžio socialinę apsaugą visoje Europoje;
7.
pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad socialiniai aspektai būtų labiau įtraukti ir pabrėžti kitu Lisabonos strategijos etapu, ypač integruotose gairėse; mano, kad svarbu skubiai pašalinti pastebėtus Užimtumo gairių trūkumus, dėl kurių skiriama nepakankamai dėmesio tam tikriems pagrindiniams socialiniams tikslams, pvz., siekiui sumažinti skurdžių darbuotojų skaičių ir suteikti daugiau galimybių visiems gauti kokybišką darbą, švietimą, sveikatos priežiūrą ir kitokio pobūdžio socialinę apsaugą; ragina Komisiją pritaikyti integruotas gaires siekiant spręsti naujas problemas ir pašalinti šiuos trūkumus;
8.
ragina Komisiją ir valstybes nares laikytis sistemingo požiūrio siekiant veiksmingai derinti NRP ekonomikos augimo ir didesnio bei geresnio užimtumo procesą ir socialinės apsaugos bei socialinės įtraukties procesą;
Užimtumo gairių įgyvendinimas
9.
ragina Komisiją spręsti užimtumo gairių įgyvendinimo ir veiksmingumo skirtumų tarp valstybių narių problemą, užtikrinant, kad valstybės narės visapusiškiau vadovautųsi Europos užimtumo strategijos rodikliais ir tikslais, mokymosi visą gyvenimą dokumentais ir taikytų priemones, numatytas Europos jaunimo pakte, Europos lyčių lygybės pakte ir ES veiksmų plane dėl negalios 2006–2007 m.; ragina visus šiuos įsipareigojimus, planines užduotis ir lyginamuosius rodiklius įtraukti į Integruotąsias gaires, siekiant padidinti Europos užimtumo strategijos nuoseklumą ir veiksmingumą;
10.
pabrėžia, kad labai svarbu stiprinti užimtumo politikos strateginį aspektą; ragina Komisiją ir valstybes nares, kad koordinavimo proceso metu ypatingas dėmesys būtų skiriamas darbo kokybei, profesinio, šeimos ir asmeninio gyvenimo derinimui, galimybei visiems gauti kokybišką išsilavinimą ir mokytis, kovai su diskriminacija skirtų teisės aktų įgyvendinimui ir lygių moterų ir vyrų galimybių skatinimui bei imigracijos klausimams;
11.
pritaria tam, kad būtų priimti suderinti bendri lankstaus saugumo principai, apimantys darbuotojų ir darbdavių lankstumą ir saugumą darbo rinkoje; ragina valstybes nares vadovautis šiais bendraisiais principais konsultuojantis su socialiniais partneriais dėl nacionalinių reformų programų (NRP) ir pabrėžia, kad mokymas ir perkvalifikavimas, veiksminga rinkos politika, tinkama socialinė apsauga ir darbo rinkos susiskaidymo panaikinimas svarbus užtikrinant visiems darbuotojams teisę į darbą;
12.Atkreipia dėmesį į Komisijos tarpinėje ataskaitoje pateiktą pasiūlymą derinti skirtingas ES politikos iniciatyvas siekiant tinkamai spręsti vidaus ir išorės iššūkius; taigi ragina parengti pažangaus ir ekologiško ES ekonomikos augimo iniciatyvą derinant visas pagrindines ES ekonomikos priemones; ragina Komisiją aplinkos politikos neatsieti nuo ekonomikos ir užimtumo politikos; mano, kad kova su klimato kaita turėtų būti pagrindinis ES atskaitos taškas persvarstant Lisabonos strategijos trijų metų laikotarpį;
12.
Ekonomikos politika
13.
mano, kad atsižvelgiant į esamą finansų rinkų nepastovumą tinkama ekonomikos politika padėtų didinti pasitikėjimą ir mažinti neužtikrintumą; pažymi, kad viena iš pagrindinių problemų, su kuria pastaraisiais metais susiduria Europos ekonomika, – tai pernelyg maža vidaus paklausa kai kuriose valstybėse narėse; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad ypač svarbu geriau koordinuoti tinkamą fiskalinę politiką ir efektyvų valstybinį finansavimą, įskaitant svarbiausias vadinamąsias Lisabonos strategijos investicijas;
14.
laikosi nuomonės, kad finansų rinkos skaidrumas, veiksmingos konkurencijos taisyklės bei tinkamas reglamentavimas ir priežiūra ir toliau bus labai svarbūs, atsižvelgiant į pasaulio finansų rinkų globalizaciją ir siekį užtikrinti vartotojų teises; todėl ragina Komisiją finansų rinkų klausimus įtraukti į atitinkamas Europos masto iniciatyvas, susijusias su Bendrijos Lisabonos programa;
15.
pabrėžia, kad našumo augimo sulėtėjimas yra svarbus ekonomikos politikos klausimas ir šis sulėtėjimas skiriasi įvairiose ES valstybėse narėse; vis dėlto pastebimos bendros tendencijos, kurios rodo rinkų, paskirstymo ir finansinių paslaugų sistemų silpnas vietas;
16.
pabrėžia, kad struktūrinis nelankstumas trukdo veiksmingai naudoti naujas technologijas ir apsunkina galimybę naudotis tinklais atsiliekančiuose pramonės sektoriuose; mano, kad į ekonomikos politikos gaires reikėtų įtraukti su pasiūla susijusius veiksmus siekiant sukurti tarpvalstybinėms verslo operacijoms palankią aplinką ir pagreitinti bendros finansų rinkos formavimąsi;
17.
pripažįsta, kad Europai novatoriškus sprendimus reikia greičiau įgyvendinti kuriant naujus gaminius bei paslaugas; taigi pritaria Komisijos reikalavimui sukurti vadinamąjį žinių trikampį, kurį sudaro moksliniai tyrimai, švietimas ir naujovės; tikisi veiksmingesnių investicijų į naujų įgūdžių ugdymą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir šiuolaikiškas švietimo bei mokymo sistemas;
18.
pritaria, kad reikia remti ekonomikos pertvarką, skatinant vadybinio proceso, procedūrines ir organizacines naujoves; mano, kad naujoms šios srities įmonėms reikia daugiau galimybių naudotis kapitalu ir daugiau kūrybiškumo ir kad jos suteikia daug galimybių mažoms įmonėms ir jaunajai kartai;
19.
pažymi, kad konkurencijos politika turėtų papildyti struktūrinės politikos priemones, užkirsti kelią kartelių susidarymui ir užtikrinti tokias sąlygas, kuriomis neįmanoma išstumti mažų įmonių;
20.
pabrėžia, kad ES piliečiai dažnai mano, kad dėl globalizacijos mažėja Europos produkcija ir prarandama darbo vietų; ragina Komisiją ir valstybes nares išsamiau informuoti Europos piliečius apie visus globalizacijos aspektus ir būtinybę suformuoti politiką ES lygmeniu, kad būtų išspręstos dėl ekonomikos globalizacijos iškilusios problemos;
21.
dar kartą teigia, kad Lisabonos strategijos tikslus galima visiškai pasiekti tik toliau stengiantis sukurti bendrą energetikos politiką;
22.
pripažįsta, kad visos įmonės – mažos, vidutinės ir didelės – yra dinamiškos ir integruotos naujovių strategijos dalis ir kad labai svarbu mažesnėms įmonėms ir pavieniams asmenims sudaryti galimybę naudotis lėšomis siekiant pakelti tyrimų ir technologijų plėtros lygį ir kurti naujas technologijas; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti ir ankstyvo veiklos etapo, ir tęstinį finansavimą pakankamai ilgą laikotarpį, sudarant galimybę pateikti produktus į rinką;
23.
palankiai vertina Komisijos pasiūlymą konsultuotis su mažomis ir vidutinėmis įmonėmis ir su jų atstovais ir vėliau parengti Europos mažų įmonių aktą; ragina socialinio dialogo metu išklausyti mažų įmonių nuomonę ir numatant visų sričių politiką laikytis pirmenybės teikimo mažosioms ir vidutinėms įmonėms principo (angl.
think small first
);
24.
įsitikinęs, kad svarbu užtikrinti Europos centrinio banko nepriklausomybę nustatant pinigų politiką bei valdant pasaulio finansų rinkų nepastovumo padarinius; pabrėžia, kad euro kurso kilimas – didėjančio pusiausvyros sutrikimo trečiosiose šalyse ir nedidelės paklausos euro zonoje rezultatas; yra sunerimęs dėl to, kad ES ekonomikos augimas gali būti nepakankamas siekiant atsverti pasaulio finansų rinkų nepastovumą ir valiutų kursų svyravimus;
25.
mano, kad gamtinių išteklių, pagrindinių gaminių ir paslaugų paklausos augimas, kurį skatina besivystančių šalių ekonominis augimas, gali sukelti infliacinį spaudimą ES valstybių narių ekonomikai, kurį iki šiol atsverdavo jų indėlis į pasaulinės pasiūlos didėjimą; mano, kad siekdamos spręsti šią problemą, ES valstybės narės turėtų parengti antiinfliacinės ekonomikos politikos priemonių bei technologinės plėtros strategijas ir sistemą, kurią naudojant būtų galima vykdyti makroekonominį reguliavimą ir pagerinti koordinavimą;
Pasaulinis valdymas
26.
pripažįsta, kad viršvalstybinės veiklos skubiausiai reikia kuriant politiką, kuria siekiama kovoti su klimato kaitos ir tarptautinio organizuoto nusikalstamumo poveikiu ir mano, kad viršvalstybinėms problemoms spręsti yra reikalingos viršvalstybinės institucijos;
27.
mano, kad siekiant reglamentuojančių teisės aktų suderinimo svarbu parengti visuotines taisykles ir standartus; ragina Komisiją aktyviai dalyvauti visų atitinkamų tarptautinių agentūrų ir standartus nustatančių įstaigų darbe siekiant labiau suderinti ES ir jos pagrindinių prekybos partnerių taisykles bei praktiką;
28.
ragina Tarybą ir Komisiją užtikrinti, kad ES dvišaliai prekybos susitarimai ir PPO daugiašaliai prekybos susitarimai būtų sudaromi laikantis PPO steigimo susitarimo nuostatų; ragina Komisiją toliau siekti Dohos ministrų deklaracijoje numatytų ambicingų tikslų;
29.
mano, kad transatlantinė rinka galėtų būti viena iš tinkamų priemonių siekiant užtikrinti ES prekybos gynybos veiksmingumą, tvarų konkurencingumą ir naujoves;
30.
ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų įgyvendintas patekimo į rinką sąlygų abipusiškumas; dar kartą ragina pasirašyti naują ES ir JAV partnerystės susitarimą, kuriuo būtų siekiama pašalinti ar labai sumažinti visas likusias kliūtis prekybai ir investicijoms, kartu laikantis Europos standartų;
31.
mano, kad siekiant toliau liberalizuoti prekybą, Europos Sąjungai labiau negu bet kada būtina išlaikyti savo gebėjimą apsisaugoti nuo nesąžiningos prekybos; mano, kad prekybos apsaugos priemonės yra būtina ES strategijos dalis;
Migracija
32.
pabrėžia, kad Europos Sąjungai skubiai reikia bendros pasienio ir imigracijos politikos, kuri apimtų ne tik integruotą pasienio kontrolę, bet ir suderintas ekonominės migracijos strategijas, procedūras bei kriterijus, valstybėms narėms paliekant teisę pačioms nustatyti priimamų imigrantų skaičių; taip pat pabrėžia, kad turėtų būti dedamos didesnės pastangos, kad keičiantis patirtimi būtų ieškoma būdų, kaip padaryti imigraciją visiems socialiai ir ekonomiškai naudingą;
Suinteresuotų šalių įtraukimas
33.
ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti imtis atsakomybės ir labiau į Lisabonos strategijos įgyvendinimą ir ypač į nacionalinių reformų programų įgyvendinimo procesą įtraukti nacionalinius parlamentus, regionų ir vietos valdžios institucijas, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę;
34.
Institucinės priemonės
34. mano, kad ekonominių sąlygų poveikis ilgalaikiam ekonomikos augimui nėra savaiminis ir kad prisitaikančių prie rinkos institucijų steigimas lemia tai, ar galės būti panaudotas ekonomikos struktūrinio augimo potencialas; taigi ragina Komisiją pateikti atnaujintas integruotas 2008–2010 m. gaires; 35.
apgailestauja, kad Parlamentas, Taryba ir Komisija iki šiol nesutarė dėl aiškaus plano ir praktikos kodekso, pagal kuriuos būtų užtikrinamas tinkamas bendradarbiavimas ir visų trijų Bendrijos institucijų dalyvavimas siekiant toliau tinkamai spręsti globalizacijos klausimus; atsižvelgdamas į tai, ragina Tarybą ir Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymų dėl glaudaus trijų Bendrijos institucijų bendradarbiavimo turint mintyje artėjantį Lisabonos strategijos persvarstymą;
0
0 0
36.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei šalių kandidačių parlamentams ir vyriausybėms.
