GALUTINIS
A6-0286/2006
18.9.2006
*
PRANEŠIMAS
dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (nauja redakcija)
(COM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS))
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas
Pranešėjas:
Dimitrios Papadimoulis
PE 374.274v02-00
Procedūrų sutartiniai ženklai
* Konsultavimosi procedūra balsavusių narių balsų dauguma
**I Bendradarbiavimo procedūra (pirmasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma
**II Bendradarbiavimo procedūra (antrasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
*** Pritarimo procedūra visų Parlamento narių balsų dauguma, išskyrus EB sutarties 105, 107, 161 ir 300 straipsniuose bei ES sutarties 7 straipsnyje numatytus atvejus
***I Bendro sprendimo procedūra (pirmasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma
***II Bendro sprendimo procedūra (antrasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
***III Bendro sprendimo procedūra (trečiasis svarstymas) balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendram tekstui
(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą teisinį pagrindą.)
Teisės akto pakeitimai
Parlamento pakeitimų tekstas paryškinamas pusjuodžiu kursyvu. Paryškinimas paprastu kursyvu parodo atitinkamiems skyriams tas teisės akto projekto vietas, kurias siūloma taisyti rengiant galutinį tekstą (pvz., tekste tam tikra kalba paliktas akivaizdžias klaidas ar praleistas vietas). Pasiūlytiems tokio pobūdžio pataisymams reikalingas atitinkamų skyrių sutikimas.
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS...........................6
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................31
Vystymosi komiteto NUOMONĖ................................................................................33
PROCEDŪRA...........................................................................................................................38
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (nauja redakcija)
( COM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS) )
(Konsultavimosi procedūra)
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2006)0029 )
OL C .../ Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje. ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 308 straipsnį ir EAEB sutarties 203 straipsnį, pagal kuriuos Taryba pasikonsultavo su Parlamentu ( C6‑0076/2006 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę ( A6‑0286/2006 ),
1. pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2. ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį ir Euratomo sutarties 119 straipsnio 2 pastraipą;
3. ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;
4. ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;
5. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
Komisijos siūlomas tekstas
Parlamento pakeitimai
Pakeitimas
1
1 konstatuojamoji dalis
(1) 2001 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas 2001/792/EB, nustatantis Bendrijos mechanizmą sustiprintam bendradarbiavimui teikiant civilinės saugos pagalbą palengvinti turi būti iš esmės pakeistas. Siekiant aiškumo, minėtas sprendimas turėtų būti suredaguotas iš naujo.
(1) 2001 m. spalio 23 d. Tarybos sprendimas 2001/792/EB, nustatantis Bendrijos mechanizmą sustiprintam bendradarbiavimui teikiant civilinės saugos pagalbą palengvinti turi būti iš esmės pakeistas siekiant, kad Europos Sąjungos reagavimas įvykus nelaimei būtų nuoseklesnis ir veiksmingesnis .
Pakeitimas
2
2 konstatuojamoji dalis
(2) Pastaraisiais metais kur kas dažniau ištinka gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės , jų pasekmės pavojingesnės , dėl kur ių jų žūva žmonės, naikinama ekonominė ir socialinė infrastruktūra bei daroma žala aplinkai.
(2) Pastaraisiais metais kur kas dažniau atsitiko vis didesnės gaivalinės ir žmogaus sukeltos nelaimės, kuri ose žuvo žmonės, sunaikintas turtas, taip pat kultūros paveldas ir ekonominė ir socialinė infrastruktūra bei padaryta žala aplinkai ir žmonių sveikatai.
Pakeitimas
3
2a konstatuojamoji dalis (nauja)
(2a) Taikant civilinės saugos priemones šioje direktyvoje turi būti atsižvelgiama į visuomenės sveikatos aspektus, kadangi visos nelaimės fiziškai ir psichologiškai žaloja žmones ir dėl padarytos žalos sveikatos priežiūros ir socialinėms sistemoms dar ilgai tenka spręsti su tuo susijusias problemas.
Pakeitimas
4
2b konstatuojamoji dalis(nauja)
(2b) Civilinės saugos priemonės visų pirma turėtų būti naudingos nukentėjusiems piliečiams . Ši nauda ir jos mastas turėtų būti akivaizdūs, kad būtų aiškiai rodomas ES valstybių narių solidarumas.
Pakeitimas
5
3 konstatuojamoji dalis
(3) Bendrijos veiksmai siekiant įgyvendinti 1991 m. liepos 8 d. Tarybos ir Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl valstybių narių savitarpio pagalbos kilus gamtinei ar techninei nelaimei gerinimo padėjo apsaugoti žmones, aplinką ir turtą. Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) konvencija dėl pramoninių avarijų tarptautinių padarinių, kurią Bendrija patvirtino Tarybos sprendimu 98/685/EB, padėjo dar labiau pagerinti pramoninių avarijų prevenciją ir veiksmus joms įvykus.
(3) Bendrijos veiksmai siekiant įgyvendinti 1991 m. liepos 8 d. Tarybos ir Taryboje susirinkusių valstybių narių Vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl valstybių narių savitarpio pagalbos kilus gamtinei, radiologinei ar techninei nelaimei gerinimo padėjo apsaugoti žmones, aplinką ir turtą. Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT/EEK) konvencija dėl pramoninių avarijų tarptautinių padarinių, kurią Bendrija patvirtino Tarybos sprendimu 98/685/EB, padėjo dar labiau pagerinti pramoninių avarijų prevenciją ir veiksmus joms įvykus.
Pakeitimas
6
4 konstatuojamoji dalis
(4) Sprendimu 2001/792/EB, Euratomas buvo sukurta Bendrijos sistema, palengvinanti glaudesnį bendradarbiavimą imantis civilinės saugos pagalbos priemonių (toliau – „sistema“), kurią naudojant taip pat būtų atsižvelgiama į specialius atskirtų, atokiausių ir kitokių Bendrijos regionų ar salų poreikius. Per pastaruosius trejus metus gerokai padaugėjo šalių, kurios pageidavo pasinaudoti civilinės saugos pagalbos teikimo sistema. Minėta sistema turėtų būti patobulinta siekiant užtikrinti veiksmingesnį ir akivaizdų Europos solidarumo įrodymą ir leisti sukurti galimybes Europai neatidėliotinai imtis civilinės saugos priemonių, kaip kad yra paraginusi Europos Vadovų Taryba susitikimo, kuris vyko 2005 m. sausio 16 ir 17 d., išvadose ir Europos Parlamentas 2005 m. sausio 13 d. rezoliucijoje dėl cunamio sukeltos katastrofos.
(4) Sprendimu 2001/792/EB, Euratomas buvo sukurta Bendrijos sistema, palengvinanti glaudesnį bendradarbiavimą imantis civilinės saugos pagalbos priemonių (toliau – „sistema“), kurią naudojant taip pat būtų atsižvelgiama į specialius atskirtų, atokiausių ir kitokių Bendrijos regionų ar salų paramos ir pagalbos poreikius. Reikėtų sukurti specializuotas pagalbos teikimo komandas, kad būtų galima geriau reaguoti į minėtuose regionuose susiklosčiusią padėtį ir šių regionų reikmes. Per pastaruosius trejus metus gerokai padaugėjo šalių, kurios pageidavo pasinaudoti civilinės saugos pagalbos teikimo sistema. Minėta sistema turėtų būti patobulinta siekiant užtikrinti veiksmingesnį ir akivaizdų Europos solidarumo įrodymą ir leisti sukurti galimybes Europai neatidėliotinai imtis civilinės saugos priemonių, kaip kad yra paraginusi Europos Vadovų Taryba susitikimo, kuris vyko 2005 m. sausio 16 ir 17 d., išvadose ir Europos Parlamentas 2005 m. sausio 13 d. rezoliucijoje dėl cunamio sukeltos katastrofos.
Pakeitimas
7
6 konstatuojamoji dalis
(6) Sistema turėtų užtikrinti spartesnį civilinės saugos priemonių taikymą ištikus visų rūšių didžiosioms nelaimėms, įskaitant gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes, technologines, radiacines ir ekologines avarijas, teroristų išpuolius ir atsitiktinę jūros taršą kaip numatyta 2000 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 2850/2000/EB, nustatančiame Bendrijos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje pagrindus. Gali susiklostyti tokia padėtis, kad ištikus visoms minėtoms nelaimėms, civilinės saugos pagalba turėtų papildyti civilinės saugos pagalbos teikimo galimybes, kurios yra prieinamos nelaimės ištiktai šaliai.
(6) Sistema turėtų užtikrinti spartesnį civilinės saugos priemonių taikymą atsitikus visų rūšių didžiosioms nelaimėms, įskaitant gaivalines ir žmogaus sukeltas nelaimes, technologines, radiacines ir ekologines avarijas, Bendrijoje arba už jos ribų, įskaitant teroristų išpuolius ir atsitiktinę ir tyčinę jūros taršą , kaip numatyta 2000 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 2850/2000/EB, nustatančiame Bendrijos bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje pagrindus . Gali susiklostyti tokia padėtis, kad ištikus visoms minėtoms nelaimėms, civilinės saugos pagalba turėtų papildyti civilinės saugos pagalbos teikimo galimybes, kurios yra prieinamos nelaimės ištiktai šaliai.
Pakeitimas
8
7 konstatuojamoji dalis
(7) Prevencija yra svarbi rūpinantis sauga nuo gamtinio, techninio ir ekologinio pobūdžio nelaimių, ir reikėtų apsvarstyti tolesnius veiksmus prevencijos srityje. Bendrija, prisidėdama prie ankstyvo įspėjimo sistemų sukūrimo, valstybėms narėms turėtų padėti sutrumpinti pasirengties laiką, kurį jos sugaišta reaguodamos į gaivalines nelaimes. Šios sistemos turėtų būti pritaikytos naudotis prieinamais informacijos šaltiniais.
(7) Prevencija yra svarbi saugantis nuo gamtinio, techninio ir ekologinio pobūdžio nelaimių, reikėtų apsvarstyti tolesnius veiksmus prevencijos srityje. Bendrija, prisidėdama prie ankstyvo įspėjimo ir pranešimo sistemų sukūrimo, valstybėms narėms turėtų padėti sutrumpinti pasirengties laiką, per kurį jos reaguoja į gaivalines nelaimes ir informuoja ES piliečius. Šios sistemos turėtų būti pritaikytos naudotis prieinamais informacijos, stebėjimo ir aptikimo šaltiniais ir apimti keturis susijusius elementus: žinias apie pavojų ir pažeidžiamumą, ryšius ir informacijos skleidimą, parengtį ir gebėjimus imtis priemonių .
Pakeitimas
9
7a konstatuojamoji dalis (nauja)
(7a) Žemėvalda ir žemės naudojimas sudaro svarbią nelaimių prevencijos ir padarinių sušvelninimo strategijų ir planų dalį. Taigi rengiant strategijas ir planus reikėtų laikytis integruotų ekologinių ir gamtos išteklių valdymo metodų, mažinančių didelių nelaimių riziką.
Pakeitimas
10
7b konstatuojamoji dalis (nauja)
(7b) Turėtų būti nuolat naudojamasi GMES (Pasauline aplinkos ir saugos stebėsenos) programa, kuria remiama Europos aplinkos ir saugos politika ir padedama ją įgyvendinti vietos, regioniniu, Bendrijos ir pasauliniu lygiais. Atsižvelgiant į strateginę žemės stebėjimo svarbą aplinkos ir saugos srityse, turėtų būti laikomasi terminų, kuriuos nustatė 2001 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba, posėdžiavusi Geteborge, ir vėliausiai iki 2008 m. turi būti sukurti nepriklausomi veikiantys Europos bendri stebėsenos pajėgumai.
Pakeitimas
11
7c konstatuojamoji dalis (nauja)
(7c) Veiksminga ankstyvo įspėjimo ir reagavimo sistema yra grindžiama keturiais pagrindiniais tarpusavyje susijusiais veiksniais: rizikos nustatymu ir įvertinimu; nepertraukiamu monitoringu ir pavojaus atpažinimu jam atsiradus; įspėjimo ir ryšių mechanizmu; parengtimi, reagavimo priemonėmis ir pagalbos suteikimo pajėgumais.
Pagrindimas
Rizikos nustatymas ir įvertinimas remiantis moksliniais tyrimais ir keičiantis informacija yra pirmas žingsnis plečiant mūsų žinias apie stichines ir žmogaus sukeltas nelaimes, padedantis plėtoti taikomuosius mokslinius tyrimus ir susijusias priemones. Tinklų ir papildomų ankstyvo įspėjimo daviklių kūrimas padidins monitoringo veiksmingumą ir palengvins pavojaus šaltinių susekimą. Ankstyvo įspėjimo sistemų ir ryšių tinklų tobulinimas sustiprins administracines galimybes teikti informaciją vietos lygiu. Šie veiksniai kartu su ES parengties ir reagavimo mechanizmo kūrimu gali padėti sudaryti tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų veiksmingą civilinės saugos sistemą, kurios skiriamasis ženklas būtų tikras piliečių solidarumas.
Pakeitimas
12
8 konstatuojamoji dalis
(8) Valstybių narių ir Bendrijos lygmeniu reikia, kad būtų imamasi paruošiamųjų priemonių, padedančių ekstremalių situacijų metu greitai mobilizuoti pagalbos teikimo komandas, ir kad jos būtų pakankamai lanksčiai koordinuojamos, o per mokymo programas reikia užtikrinti veiksmingo reagavimo gebėjimą ir prireikus įvertinimo ir (arba) koordinavimo grupių, pagalbos teikimo komandų ir kitų išteklių teikimo darnumą. Kitos paruošiamosios priemonės apima informacijos apie būtinus medicinos išteklius kaupimą ir naujų technologijų naudojimo skatinimą. Siekiant padėti plėtoti greito reagavimo civilinės saugos pajėgumus, reikėtų apsvarstyti papildomų civilinės saugos pagalbos teikimo modulių, sudarytų iš vienos ar daugiau valstybių narių išteklių, kūrimą.
(8) Valstybių narių ir Bendrijos lygmeniu reikia, kad būtų imamasi paruošiamųjų priemonių, padedančių ekstremalių situacijų metu greitai mobilizuoti pagalbos teikimo komandas, ir kad jos būtų pakankamai lanksčiai koordinuojamos, o per mokymo programas reikia užtikrinti veiksmingo reagavimo gebėjimą ir prireikus įvertinimo ir (arba) koordinavimo grupių, pagalbos teikimo komandų ir kitų išteklių teikimo darnumą. Kitos paruošiamosios priemonės apima informacijos apie būtinus medicinos išteklius kaupimą, įrangos, kuri naudojama teikiant pagalbą, suderinamumo užtikrinimą ir naujų technologijų naudojimo skatinimą. Siekiant padėti plėtoti greito reagavimo civilinės saugos pajėgumus, reikėtų apsvarstyti papildomų civilinės saugos pagalbos teikimo modulių, sudarytų iš vienos ar daugiau valstybių narių išteklių, kūrimą. Turėtų būti apsvarstytas specialių modulių, laikomų rezerve, kūrimas, kaip siūloma 2005 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikate dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo tobulinimo 1 .
1 COM(2005)0137 .
Pakeitimas
13
8a konstatuojamoji dalis (nauja)
(8a) Gerai informuoti ir apsišvietę žmonės ne taip lengvai pažeidžiami. Kaip ankstyvo įspėjimo ir pranešimo sistemas papildančią priemonę Komisija turėtų pateikti nelaimingų atsitikimų ir nelaimių prevencijos strategiją (kaip ji pažadėjo savo 2002 m. darbo programoje (pranešimo COM(2001)0620 4 dalies trečias veiksmas, 10 psl.), kurią rengiant ypatingas dėmesys skiriamas piliečių, ypač vaikų, informavimui ir mokymui.
Pakeitimas
14
8b konstatuojamoji dalis (nauja)
(8b) Siekiant užtikrinti tinkamą parengtį didžiosioms nelaimėms, veiksmingą jų prevenciją ir padarinių šalinimą, būtina surengti dideles informavimo kampanijas ir imtis visuomenės ir ypač jaunimo švietimo bei supratimo ugdymo iniciatyvų.
Pakeitimas
15
10 konstatuojamoji dalis
(10) Mechanizmas turėtų sudaryti sąlygas mobilizuoti pagalbos teikimą ir lengvinti jos koordinavimą, kad būtų galima padėti užtikrinti geresnę pirmiausia žmonių, taip pat aplinkos ir turto, įskaitant kultūros paveldą, saugą ir tuo būdu sumažinti žmonių gyvybių netektį, sužalojimus, materialinius nuostolius, ekonominę ir ekologinę žalą bei padaryti socialinės sanglaudos ir solidarumo tikslų siekimą labiau juntamą. Sustiprintas bendradarbiavimas civilinės saugos pagalbai teikti turėtų būti paremtas Bendrijos civilinės saugos struktūra, kurią sudaro stebėjimo ir informacijos centras, ekstremalioms situacijoms skirta bendra ryšių ir informacijos sistema, valdoma Komisijos, ir operatyviniai kontaktų centrai valstybėse narėse. Jis turėtų suteikti galimybę rinkti oficialiai patvirtintą informaciją apie ekstremalią situaciją, ją skleisti valstybėms narėms ir keistis intervencijų metu sukaupta patirtimi.
(10) Mechanizmas turėtų sudaryti sąlygas mobilizuoti pagalbos teikimą ir lengvinti jos koordinavimą, kad būtų galima padėti užtikrinti geresnę pirmiausia žmonių, taip pat jų sveikatos, aplinkos ir turto, įskaitant kultūros paveldą, ap saugą ir tuo būdu sumažinti žmonių gyvybių netektį, sužalojimus, materialinius nuostolius, ekonominę ir ekologinę žalą bei padaryti socialinės sanglaudos ir solidarumo tikslų siekimą labiau juntamą. Sustiprintas bendradarbiavimas civilinės saugos pagalbai teikti turėtų būti paremtas Europos strateginiu civilinės saugos koordinavimo centru , kurį sudaro stebėjimo ir informacijos centras, ekstremalioms situacijoms skirta bendra ryšių ir informacijos sistema, valdoma Komisijos, ir operatyviniai kontaktų centrai valstybėse narėse. Jis turėtų suteikti galimybę rinkti oficialiai patvirtintą informaciją apie ekstremalią situaciją, ją skleisti valstybėms narėms, užtikrinti papildomų greito išteklių sutelkimo priemonių ekstremaliems įvykiams įveikti prieinamumą ir keistis intervencijų metu sukaupta patirtimi.
Pakeitimas
16
12 konstatuojamoji dalis
(12) Reikiamų transportų priemonių prieinamumas turi būti užtikrinamas patikimiau, siekiant Bendrijos lygiu paremti galimybių neatidėliotinai imtis priemonių sukūrimą. Bendrija turėtų remti valstybių narių pastangas ir jas papildyti, sutelkdama valstybių narių vežimo išteklius ir, jeigu reikia, surasdama papildomų vežimo priemonių.
(12) Tinkamų transporto priemonių trūkumas gali pastebimai kliudyti veiksmingai vykdyti civilinės saugos pagalbos operaciją ir turėti neigiamos įtakos operacijos mastui ir trukmei. Reikiamų transportų priemonių prieinamumas turi būti užtikrinamas patikimiau, siekiant Bendrijos lygiu paremti galimybių neatidėliotinai imtis priemonių sukūrimą. Bendrija turėtų remti valstybių narių pastangas ir jas papildyti, sutelkdama valstybių narių vežimo išteklius ir, jeigu reikia, surasdama papildomų vežimo priemonių.
Siekiant įvertinti bendrus poreikius ir nustatyti prieinamas transporto priemones, turi būti kuo greičiau įdiegtos spartaus keitimosi informacija procedūros tarp Tarybos sekretoriato ir Komisijos (ypač Monitoringo ir informacijos centro) ir EB humanitarinės pagalbos biuro (angl. ECHO). Taryba ir Komisija turėtų išnagrinėti transporto priemonių finansavimo iš Bendrijos biudžeto galimybes.
Pakeitimas
17
14 konstatuojamoji dalis
(14) Galimybė Bendrijos lygiu pasitelkti papildomos pagalbos, kuri papildo valstybių narių taikomas civilinės saugos pagalbos priemones, reikalinga kaip apsauginė priemonė, ypač tuo atveju, jeigu panašios grėsmės ištiktų kelias valstybes nares.
(14) Nors bendra pagalba, teikiama pagal mechanizmą, daugeliu atveju yra reikšminga, tik retai gali būti patenkinti visi pagalbos prašymai. Vis dėlto galimybė Bendrijos lygiu pasitelkti papildomos pagalbos, kuri papildo valstybių narių taikomas civilinės saugos pagalbos priemones, reikalinga kaip apsauginė priemonė, ypač tuo atveju, jeigu panašios grėsmės ištiktų kelias valstybes nares.
Pakeitimas
18
16 konstatuojamoji dalis
(16) Bendrijos mechanizmas taip pat galėtų būti priemone, palengvinančia ir remiančia Europos Sąjungos sutarties V antraštinėje dalyje nurodytą krizių valdymą, remiantis 2003 m. rugsėjo 29 d. bendrą Tarybos ir Komisijos pareiškimu dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo taikymo krizėms valdyti , taip pat priemone, palengvinančia ir remiančią konsulinį bendradarbiavimą susidarius ekstremalioms situacijoms trečiosiose šalyse. Šal ys kandidatės galėtų dalyvauti ir bendradarbiauti su kitomis trečiosiomis šalimis, kadangi tai padidintų mechanizmo našumą ir veiksmingumą.
(16) Bendrijos mechanizmas taip pat galėtų būti priemone, palengvinančia ir remiančia Europos Sąjungos sutarties V antraštinėje dalyje nurodytą krizių valdymą, remiantis 2003 m. rugsėjo 29 d. bendrą Tarybos ir Komisijos pareiškimu dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo taikymo krizėms valdyti, taip pat priemone, palengvinančia ir remiančią konsulinį bendradarbiavimą susidarius ekstremalioms situacijoms trečiosiose šalyse. Šalys kandidatės galėtų dalyvauti ir bendradarbiauti su kitomis trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis bei regioninėmis organizacijomis, nes ekstremalūs įvykiai trečiosiose šalyse gali turėti didelės įtakos valstybėms narėms ir Europos piliečiams. Toks dalyvavimas padidintų mechanizmo našumą ir veiksmingumą.
Pagrindimas
Šiame sprendime turėtų būti numatyta galimybė plėsti bendradarbiavimą civilinės saugos srityje su tarptautinėmis arba regioninėmis organizacijomis, taip pat su perspėjimo ir ankstyvojo įspėjimo sistemomis, pvz., su JT nelaimių mažinimo padaliniu (DRU-UNDP) ir JT perspėjimo apie pavojų sistema, skirta nelaimių vertinimui koordinuoti (UNDAC). 2006 m. gegužės 19 d. Europos Vadovų Taryba paragino gerinti Sąjungos gebėjimą reaguoti nepaprastosios padėties, krizių ir nelaimių, vykstančių Sąjungoje ir už jos ribų, atvejais (žr. Pirmininkaujančios valstybės narės išvadų 12 punktą).
Toks bendradarbiavimas ypač naudingas Bendrijos veiklai ir daro teigiamą įtaką valstybėms narėms ir Europos piliečiams, įskaitant ir esančius už Sąjungos valstybių narių ribų.
Pakeitimas
19
16a konstatuojamoji dalis (nauja)
(16a) Piliečiams teikiamos paslaugos gali būti pagerintos ir valstybių narių misijų tarpusavio sąveika pasiekta sukuriant savitarpio konsulinės pagalbos punktus; tai turėtų būti kuo greičiau apsvarstyta. Siekdamos padėti toliau tirti šias galimybes, ES valstybės narės gali numatyti bendrai teikti konsulines paslaugas tam tikruose regionuose.
Pakeitimas
20
1 straipsnio 2 dalis
Apsauga, kurią turi užtikrinti mechanizmas, skirta pirmiausia žmonių , taip pat aplinkos ir turto, įskaitant kultūros paveldą, saugai Europos Sąjungos teritorijoje ir už jos ribų dėl gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, teroro aktų ir techninio, radiologinio arba ekologinio pobūdžio ekstremalių įvykių, įskaitant avarinę jūrų taršą (toliau – nepaprastos ekstremalios situacijos), atsižvelgiant į specialias izoliuotų, atokiausių ir kitų Bendrijos regionų ar salų reikmes. Mechanizmas neturi daryti poveikio pareigoms pagal galiojančius Europos bendrijos ar Europos atominės energijos bendrijos teisės aktus arba galiojančius tarptautinius susitarimus.
Apsauga, kurią turi užtikrinti mechanizmas, skirta pirmiausia užtikrinti piliečių saugą ir žmonių sveikatos taip pat aplinkos ir turto, įskaitant kultūros paveldą, saugai Europos Sąjungos teritorijoje ir už jos ribų dėl gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių, teroro aktų ir techninio, radiologinio arba ekologinio pobūdžio ekstremalių įvykių, įskaitant avarinę ir tyčinę jūrų taršą, kaip nustatyta Sprendime Nr. 2850/2000/EB, (toliau – nepaprastos ekstremalios situacijos), atsižvelgiant į specialias izoliuotų, atokiausių ir kitų Bendrijos regionų ar salų reikmes. Mechanizmas neturi daryti poveikio pareigoms pagal galiojančius Europos bendrijos ar Europos atominės energijos bendrijos teisės aktus arba galiojančius tarptautinius susitarimus.
Pakeitimas
21
2 straipsnio 1 punktas
1) valstybėse narėse pagalbai teikti susidarius ekstremalioms situacijoms esamų pagalbos teikimo komandų ir kitos paramos teikimo nustatymas, įskaitant kariuomenės išteklius ir pajėgumus, kuriuos galima skirti paremti civilinę saugą;
1) valstybėse narėse pagalbai teikti susidarius ekstremalioms situacijoms esamų pagalbos teikimo komandų ir kitos paramos teikimo nustatymas, įskaitant kariuomenės išteklius ir pajėgumus, kuriuos kaip paskutinę išeitį laisvanoriškai gali skirti valstybės narės, siekdamos papildomai paremti civilinę saugą;
Pakeitimas
22
2 straipsnio 2 punktas
(2) pagalbos teikimo komandų ir kitos paramos teikimo, ekspertų , skirtų grupėms, atsakingoms už įvertinimą arba koordinavimą mokymo programos nustatymas ir įgyvendinimas ;
(2) pagalbos teikimo komandų ir kitos paramos teikimo, ekspertų, skirtų grupėms, atsakingoms už įvertinimą arba koordinavimą mokymo programos nustatymas ir (arba) įgyvendinimas ;
Pakeitimas
23
2 straipsnio 3 punktas
(3) mokomieji renginiai, seminarai ir eksperimentiniai projektai svarbiais pagalbos teikimo aspektais;
(3) mokymas, susitikimai, darbuotojų ir specialistų mainai, pratybos, mokomieji renginiai, seminarai ir eksperimentiniai projektai svarbiais pagalbos teikimo aspektais siekiant pagerinti didžiųjų nelaimių prevenciją, pasirengimą joms ir veiksmingą atsaką į jas;
Pakeitimas
24
2 straipsnio 4 punktas
(4) grupių, atsakingų už įvertinimą arba koordinavim ą kūrimas ir siuntimas ;
(4) grupių , specialistų, ryšių palaikymo pareigūnų , atsakingų už įvertinimą ir ( arba) koordinavimą, paskyrimas ir siuntimas aprūpinus atitinkamomis priemonėmis ir įranga ;
Pakeitimas
25
2 straipsnio 6 punktas
6) bendra ekstremalių situacijų susižinojimo ir informavimo sistema (BESSIS), leidžianti MIC ir valstybių narių informacijos punktams susiekti ir keistis informacija;
6) bendra ekstremalių situacijų susižinojimo ir informavimo sistema (BESSIS), leidžianti MIC ir valstybių narių informacijos punktams , taip pat šioje srityje veikiančioms Bendrijos komandoms susi si ekti ir keistis informacija;
Pakeitimas
26
2 straipsnio 7 punktas
(7) ankstyvo įspėjimo sistemos sukūrimas, atsižvelgiant į prieinamus informacijos šaltinius, valstybėms narėms ir MIC leidžiantį imtis neatidėliotinų priemonių;
(7) ankstyvo įspėjimo sistemos , kuria naudojantis valstybėms narėms ir MIC leidžiama imtis neatidėliotinų priemonių, sukūrimas, atsižvelgiant į prieinamus informacijos, stebėjimo arba aptikimo šaltinius, taip pat zonų, kuriose dažnai įvyksta nelaimių, gyventojų informavimas ir įspėjimas naudojant bendrus visoje ES signalus ir procedūras;
Pakeitimas
27
2 straipsnio 7a punktas (naujas)
7a) pažangiausios patirties nustatymas, siekiant didinti piliečių sąmoningumą, ir informacijos apie saugų elgesį katastrofų metu skleidimas visuomenėje;
Pakeitimas
28
2 straipsnio 8 punktas
(8) vežimo, logistikos ir kitokios paramos priemonių sukūrimas Bendrijos lygiu;
(8) gelbėjimo komandų ir įrangos vežimo paslaugų teikimo , logistinės paramos ir naudojamos įrangos suderinamumo ir kitokios paramos priemonių sukūrimas bei valdymas Bendrijos lygiu siekiant palengvinti vykdomas operacijas ;
Pakeitimas
29
2 straipsnio 8a punktas (naujas)
(8a) priemonių, kuriomis siekiama palengvinti ir padėti teikti pagalbą į nelaimę trečiosiose šalyse patekusiems ES piliečiams, nustatymas;
Pakeitimas
30
2 straipsnio 8b punktas (naujas)
8b) pažangiausios patirties, susijusios su veiksmais ekstremalių situacijų, krizių ir nelaimių atveju, nustatymas ir dokumentavimas bei Bendrijos civilinės saugos vadovo, pritaikyto valstybių narių poreikiams ir konkrečioms savybėms, parengimas;
Pakeitimas
31
2a straipsnis (naujas)
2a straipsnis
Apibrėžtys
Šiame sprendime:
(a) „didelė nelaimė“ reiškia bet kokį įvykį ar situaciją, kuri turi ar gali turėti neigiamą poveikį žmonėms, visuomenės sveikatai, turtui, kultūros paveldui ar aplinkai dėl stichinių, pramoninių ar technologinių nelaimių, įskaitant jūrų užteršimą, ar dėl teroristinių aktų;
(b) „pasirengimas“ reiškia bet kokius veiksmus, kurių imamasi iš anksto siekiant užtikrinti veiksmingą greitąjį reagavimą į pavojus, įskaitant veiksmingą ankstyvo įspėjimo paskelbimą reikiamu laiku ir laikiną žmonių ir turto evakavimą iš pavojuje atsidūrusių vietovių;
(c) „ankstyvas įspėjimas“ reiškia veiksmingą informavimą reikiamu laiku, kuriuo suteikiama galimybė imtis veiksmų siekiant išvengti ar sumažinti pavojų ir užtikrinti, kad būtų pasirengta veiksmingai reaguoti;
(d) „greitasis reagavimas“ reiškia bet kokius veiksmus, kurių imamasi per didelę nelaimę ar jai įvykus siekiant pašalinti tiesioginius jos padarinius;
(e) „pagalbos teikimo modulis“ – tai iš anksto, atsižvelgiant į užduotis ir poreikius, apibrėžti civilinės saugos žmogiškieji ir materialiniai ištekliai, kuriuos naudojant galima veiksmingai imtis priemonių teikiant pagalbą arba vykdant atitinkamą(-as) užduotį(-is) ir kurie yra:
– sudaryti iš vienos arba kelių mechanizme dalyvaujančių valstybių narių išteklių,
– suteikia galimybes įvykdyti užduotis, susijusias su parengtimi ir reagavimu,
– suteikia galimybes įvykdyti užduotis remiantis pripažintomis tarptautinėmis gairėmis,
– gali būti išsiųsti praėjus maždaug 10 valandų nuo pagalbos prašymo gavimo, ypač tenkinant prioritetinius poreikius arba vykdant paramos teikimo funkcijas,
– suteikia galimybes dirbti be išorinės pagalbos ir auton omiškai tam tikrą laiko tarpą, jei to reikalauja vietos aplinkybės, visiškai izoliuotai arba kartu panaudojant kitus išteklius,
– turi būti visiškai tinkami sąveikai su kitais moduliais.
Pakeitimas
32
3 straipsnio 1 dalis
1. Valstybės narės savo kompetentingose tarnybose ir visų pirma civilinės saugos tarnybose ar kitose ekstremalių situacijų tarnybose iš anksto nustato pagalbos teikimo komandas, kurios galėtų būti pasirengusios arba galėtų būti tuojau surenkamos ir praėjus maždaug 12 valandų nuo pagalbos prašymo gavimo būtų iš siunčiamos . Jos atsižvelgia į tai, kad tos komandos sudėtis turėtų priklausyti nuo nepaprasto ekstremalaus įvykio tipo ir konkrečių reikmių toje ekstremalioje situacijoje .
1. Valstybės narės savo kompetentingose tarnybose ir visų pirma civilinės saugos tarnybose ar kitose ekstremalių situacijų tarnybose iš anksto nustato pagalbos teikimo komandas arba pagalbos teikimo modulius , kuri e galėtų būti pasireng ę arba galėtų būti tuojau surenkam i ir praėjus maždaug 12 valandų nuo pagalbos prašymo gavimo būtų iš siunčiam i . Jos atsižvelgia į tai, kad tos komandos sudėtis turėtų priklausyti nuo nepaprasto ekstremalaus įvykio tipo ir konkrečių reikmių toje ekstremalioje situacijoje .
Pakeitimas
33
3 straipsnio 2 dalis
2. Valstybės narės atrenka ekspertus, kurie gali būti iškviesti dirbti ekstremalaus įvykio vietoje kaip grupė, atsakinga už įvertinimą arba koordinavim ą .
2. Valstybės narės atrenka ekspertus, kurie gali būti iškviesti dirbti ekstremalaus įvykio vietoje kaip grupė, atsakinga už įvertinimą ir (arba) koordinavim ą .
Pakeitimas
34
3 straipsnio 3 dalis
3. Valstybės narės imasi veiklos sukurti civilinės saugos priemonių taikymo sudedamąsias dalis, kurios sudarytos iš vienos arba daugiau valstybių narių išteklių ir kurias galima nedelsiant pradėti naudoti vykdant paramos teikimo funkcijas arba tenkinant pirmenybinius poreikius .
3. Valstybės narės imasi veiklos sukurti civilinės saugos priemonių taikymo sudedamąsias dalis, kurios sudarytos iš vienos arba daugiau valstybių narių išteklių ir kurias galima nedelsiant pradėti naudoti , ypač siekiant patenkinti prioritetinius poreikius ir vykdant paramos teikimo funkcijas.
Pakeitimas
35
3 straipsnio 6 dalis
6. Valstybės narės imasi priemonių užtikrinti, kad civilinės saugos pagalba būtų pristatoma laiku.
6. Valstybės narės, remiamos Komisijos, imasi priemonių užtikrinti, kad jų siūloma civilinės saugos pagalba būtų pristatoma laiku.
Pagrindimas
Pakeitimas
36
4 straipsnio 1 dalies c punktas
c) prisideda kuriant ankstyvo įspėjimo sistemas valstybių narių ir MIC poreikiams;
c) prisideda kuriant ankstyvo įspėjimo ir reagavimo sistem ų tinklus ir teikiant jiems paramą, kurie skirti ES piliečiams nuo ES teritorijoje kylančių nelaimių apsaugoti, atsižvelgiant į esamus informacijos, stebėjimo arba aptikimo šaltinius ir siekiant užtikrinti valstybių narių ir MIC greitą reagavimą; ankstyvo įspėjimo sistemos visose valstybėse narėse turi būti susietos su per spėjimo sistemomis, kad būtų galima skleisti informaciją ir taip užtikrinti, jog visi piliečiai būtų pasiruošę avarijų arba nelaimių atvejams ;
Pakeitimas
37
4 straipsnio 1 dalies ca punktas (naujas)
ca) skatina perspėjimo, ankstyvo įspėjimo ir reagavimo sistemų, skirtų valstybių narių ir MIC poreikiams tenkinti, sąveiką ir jų suderinimą su kitų specializuotų Bendrijos centrų ir agentūrų veikla;
Pagrindimas
2006 m. gegužės 19 d. Europos Vadovų Taryba paragino geriau koordinuoti valstybių narių priemones, kad Sąjungos veiksmai būtų veiksmingesni ir kad būtų užtikrintas aukštas Europos piliečių saugos lygis (žr. Pirmininkaujančios valstybės narės išvadų 14 punktą). Dėl to manoma, jog ypač svarbu, kad Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, skatintų perspėjimo, ankstyvo įspėjimo ir reagavimo sistemų, skirtų valstybių narių ir MIC poreikiams tenkinti, sąveiką ir jų suderinimą su kitų specializuotų Bendrijos centrų ir agentūrų (pvz., Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro) veikla, siekiant užtikrinti optimalų mechanizmo darbą.
Pakeitimas
38
4 straipsnio 1 dalies fa punktas (naujas)
fa) parengia piliečiams informuoti ir mokyti skirtas gaires, kurių tikslas – padidinti jų sąmoningumą ir pagerinti savisaugą;
Pagrindimas
Piliečių informavimas ir mokymas siekiant padidinti jų sąmoningumą ir pagerinti savisaugą yra gyvybiškai svarbus, kad būtų sudarytos sąlygos imtis tinkamų veiksmų ekstremalių situacijų, krizių ir nelaimių atveju (visų pirma jų pradinėje fazėje).
Pakeitimas
39
4 straipsnio 1 dalies h punktas
(h) priemonių lengvinti pagalbos teikimo išteklių vežimą ėmimąsi ir pajėgumų mobilizuoti papildomų transporto priemonių, reikalingų greitam reagavimui į nepaprastas ekstremalias situacijas užtikrinti, sukūrimą;
(h) priemonių lengvinti ir užtikrinti pagalbos teikimo išteklių vežimą reikiamu laiku ėmimąsi ir pajėgumų per trumpą laikotarpį mobilizuoti papildomų transporto priemonių ir įrangos , reikalingų greitam reagavimui į nepaprastas ekstremalias situacijas užtikrinti, sukūrimą;
Pakeitimas
40
4 straipsnio 1 dalies ha punktas (naujas)
ha) tuoj pat sutelkia atitinkamas priemones ir įrangą bei parengia ir transportuoja kilnojamąsias laboratorijas, didelio saugumo kilnojamuosius įrenginius ir medicininės saugos įrangą, skirtą užtikrinti greitą reagavimą nepaprastų ekstremalių įvykių metu ir papildančią valstybių narių civilines ir karines priemones bei išteklius, atitinkančius 10 straipsnyje apibrėžtus kriterijus;
Pakeitimas
41
4 straipsnio 1 dalies i punktas
(i) pagrindinės logistinės paramos teikimo specialistams galimybių sukūrimą ir logistinių ir kitokių sudedamųjų sistemos dalių, kurios padėtų valstybių narių grupėms, dalyvaujančioms Bendrijai imantis civilinės saugos pagalbos priemonių, sutelkimo palengvinimą;
(i) pagrindinės logistinės paramos teikimo specialistams , ryšių palaikymo pareigūnams ir pagalbos teikimo komandoms galimybių sukūrimą ir logistinių ir kitokių sudedamųjų sistemos dalių, kurios padėtų valstybių narių grupėms, dalyvaujančioms Bendrijai imantis civilinės saugos pagalbos priemonių, sutelkimo palengvinimą;
Pakeitimas
42
4 straipsnio 2 dalis
2. Komisija nustato mokymo programą, kuria siekiama gerinti civilinės saugos pagalbos teikimo koordinavimą užtikrinant 3 straipsnio 1 dalyje minėtų pagalbos teikimo komandų, 3 straipsnio 3 dalyje minėtų priemonių taikymo sudedamųjų dalių ar 3 straipsnio 4 dalyje punkte numatytos kitos paramos suderinamumą ir papildomumą ir tobulinant 3 straipsnio 2 dalyje minėtų ekspertų profesinę kvalifikaciją. Ši programa apima jungtinius kursus ir pratybas, mainų sistemą, pagal kurią asmenys galėtų būti komandiruojami į kitas valstybes nares.
2. Komisija nustato mokymo programą, kuria siekiama gerinti civilinės saugos pagalbos teikimo koordinavimą užtikrinant 3 straipsnio 1 dalyje minėtų pagalbos teikimo komandų, 3 straipsnio 3 dalyje minėtų priemonių taikymo sudedamųjų dalių ar 3 straipsnio 4 dalyje punkte numatytos kitos paramos suderinamumą ir papildomumą ir tobulinant 3 straipsnio 2 dalyje minėtų ekspertų profesinę kvalifikaciją ir nukentėjusiesiems teikiamos priežiūros kokybę. Ši programa apima jungtinius kursus ir pratybas, mainų sistemą, pagal kurią asmenys galėtų būti komandiruojami į kitas valstybes nares. Jei įmanoma, į šias pratybas įtraukiamos susijusios bendruomenės. Nelaimės atveju priimtos procedūros viešai paskelbiamos.
Pakeitimas
43
8 straipsnio 1 dalis
1. Kiekviena valstybė narė, kuriai yra skirtas pagalbos prašymas, skubiai sprendžia, ar ji gali suteikti prašomą pagalbą, ir apie tai praneša prašančiai valstybei narei per MIC arba tiesiogiai jos galimos suteikti pagalbos dydį ir sąlygas. Jei valstybė narė prašančią valstybę narę informuoja tiesiogiai, ji atitinkamai informuoja ir MIC.
1. Kiekviena valstybė narė, kuriai yra skirtas pagalbos prašymas, skubiai sprendžia, ar ji gali suteikti prašomą pagalbą, ir apie tai praneša prašančiai valstybei narei per MIC arba tiesiogiai jos galimos suteikti pagalbos dydį ir sąlygas. Jei valstybė narė prašančią valstybę narę informuoja tiesiogiai, ji atitinkamai informuoja ir MIC. MIC nuolat informuoja valstybes nares.
Pakeitimas
44
9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa
1. Susidarius nepaprastai ekstremaliai situacijai už Bendrijos ribų 6, 7 ir 8 straipsnių nuostatos, gavus prašymą, taip pat gali būti taikomos civilinės saugos pagalbos teikimui už Bendrijos ribų.
1. Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 1257/96 nuostatų, susidarius nepaprastai ekstremaliai situacijai už Bendrijos ribų 6, 7 ir 8 straipsnių nuostatos, gavus prašymą, taip pat gali būti taikomos civilinės saugos pagalbos teikimui už Bendrijos ribų.
Pakeitimas
45
9 straipsnio 1 dalies 2a pastraipa (nauja)
Jei didelė nelaimė įvyko už Bendrijos ribų, disponuojamo karinio turto ir pajėgumų, skirtų 2 straipsnio 1 pastraipoje numatytai civilinei saugai, naudojimas turi visiškai atitikti JT gaires dėl karinės ir civilinės gynybos turto panaudojimo teikiant paramą įvykus nelaimei (angl. Guidelines on the Use of Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief) (Oslo gairės, 1994 m. gegužės mėn.) ir JT gaires dėl karinės ir civilinės gynybos turto panaudojimo remiant Jungtinių Tautų humanitarinę veiklą esant sudėtingai nepaprastajai padėčiai (angl. Guidelineson the Use of Military and Civil Defence Assets to Support United Nations Humanitaran activities in Complex Emergencies), (MCDA gairės, 2003 m. kovo mėn.).
Pakeitimas
46
9 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa
Jeigu ištiktų tokios nelaimės, kad pagalbą reikėtų teikti ir pagal civilinės saugos pagalbos mechanizmą, ir 1996 m. birželio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos, Komisija turėtų užtikrinti, kad neatidėliotinos visos Bendrijos priemonės būtų taikomos veiksmingai, darniai ir kad jos papildytų viena kitą.
Jeigu ištiktų tokios nelaimės, kad pagalbą reikėtų teikti ir pagal civilinės saugos pagalbos mechanizmą, ir pagal Reglamentą (EB) Nr. 1257/96, civilinės saugos pagalbos teikimas vertinamas kaip Bendrijos visos humanitarinės pagalbos dalis, taigi ji turėtų atitikti humanitarinės pagalbos tikslus ir bendrus principus, kaip nustatyta minėtame reglamente. Komisija turėtų užtikrinti, kad neatidėliotinos visos Bendrijos priemonės būtų taikomos veiksmingai, darniai ir kad jos papildytų viena kitą. Turi būti užtikrinta, kad teikiant pagalbą pagal šias dvi priemones nebūtų prieštaravimų ir pasikartojančių veiksmų.
Pakeitimas
47
9 straipsnio 3 dalies 1a pastraipa (nauja)
Komisija visų pirma užtikrina, kad pagalba būtų teikiama atsižvelgiant į kartu su kitomis organizacijomis atliktą poreikių vertinimą.
Pakeitimas
48
9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa
Pagalbos teikimo operacijų koordinavimas – tai koordinavimas su nelaimės ištikta šalimi ir JT , jeigu jos dalyvauja.
Pagalbos teikimo operacijų koordinavimas – tai koordinavimas su nelaimės ištikta šalimi ir JT Humanitarinių reikalų koordinavimo tarnyba (angl. UN OCHA) bei kitomis prie pagalbos teikimo prisidedančiomis šalimis. Toks koordinavimas neturi jokios įtakos dvišaliams dalyvaujančių valstybių narių ir Jungtinių Tautų ar nukentėjusios valstybės ryšiams.
Pakeitimas
49
10a straipsnis (naujas)
10a straipsnis
Papildomos transporto priemonės ir logistinė parama užtikrinamos taikant tinkamas tarptautines viešųjų pirkimų procedūras, remiantis galiojančiais ES viešuosius pirkimus reglamentuojančiais teisės aktais, netaikant išlygos, pagal kurią nustatoma su saugumu susijusi išimtis.
Pakeitimas
50
10b straipsnis (naujas)
10b straipsnis
Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija imasi struktūrinių priemonių, kurios užtikrintų perspėjimo, ankstyvo įspėjimo ir reagavimo sistemų, skirtų valstybių narių ir MIC poreikiams, koordinavimą ir integravimą ir jų veiklos suderinimą su kitų civilinės saugos srityje veikiančių Bendrijos tinklų, specializuotų centrų ir (arba) agentūrų veikla.
Pagrindimas
Kalbant apie sąsajas tarp ankstyvo įspėjimo sistemų ir perspėjimo tinklų bei koordinavimo priemonių, skirtų krizinėms situacijoms ES, Taryba (žr. 2005 m. liepos 18 d. Tarybos išvadas) paprašė Komisiją sustiprinti ryšius tarp mechanizmo ir ankstyvo įspėjimo sistemų tiek ES, tiek ir JT mastu. 2006 m. pradžioje Komisija parengė ARGUS tinklą, kuris susieja įvairias Komisijos ankstyvo įspėjimo sistemas, įskaitant MIC ir bendrą ekstremalių situacijų susižinojimo ir informavimo sistemą (CESIS). Vėliau ARGUS bus susietas su Tarybos jungtiniu situacijų centru (SITCEN). Dėl to ypač svarbu, kad, siekiant geresnio mechanizmo darbo koordinavimo, būtų įdiegtos tinkamos tinklo darbo priemonės. Be to, šiuo metu Sąjunga įkūrė keletą decentralizuotų agentūrų, pvz., Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą, kurių veikla tiesiogiai susijusi su civilinės saugos mechanizmo darbu. Taigi turi būti imtasi priemonių, siekiant užtikrinti, jog veikla bus suderinta su kitų civilinės saugos srityje veikiančių specializuotų Bendrijos centrų ir agentūrų veikla.
Pakeitimas
51
11 straipsnio 2 dalis
Kitos trečiosios šalys gali bendradarbiauti imantis veiksmų pagal minėtą mechanizmą, jeigu tai nustatyta susitarimuose.
Kitos trečiosios šalys , taip pat tarptautinės arba regioninės organizacijos gali bendradarbiauti imantis veiksmų pagal minėtą mechanizmą, jeigu tai nustatyta susitarimuose tarp trečiųjų šalių ir Bendrijos .
Pagrindimas
Šiame sprendime turėtų būti numatyta galimybė plėsti bendradarbiavimą civilinės saugos srityje su tarptautinėmis arba regioninėmis organizacijomis, taip pat su perspėjimo ir ankstyvojo įspėjimo sistemomis, pvz., su JT nelaimių padarinių mažinimo padaliniu (DRU-UNDP) ir JT perspėjimo apie pavojų sistema, skirta nelaimių vertinimui koordinuoti (UNDAC), nes toks bendradarbiavimas ypač naudingas Bendrijos veiklai. Tokio sėkmingo bendradarbiavimo pavyzdys – Pasaulinė įspėjimo apie nelaimes ir koordinavimo sistema (GDACS), kurią sukūrė Komisija, naudodamasi ECHO lėšomis ir bendradarbiaudama su JT OCHA. Jos tikslas yra nuo ankstyvojo įspėjimo pakopos iki bendradarbiavimo ir pagalbos teikimo pakopų įvertinti galimus gaivalinių nelaimių, įskaitant žemės drebėjimus ir cunamius, padarinius ir sunkumą.
Pakeitimas
52
12 straipsnis
Šio sprendimo vykdymo tikslais valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas ir atitinkamai informuoja Komisiją.
Šio sprendimo vykdymo tikslais valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas ir atitinkamai informuoja Komisiją. Valstybės narės, teikdamos savitarpio konsulinę pagalbą, pačios pažymi kontaktinius punktus iš anksto nustatytuose regionuose ir informuoja apie tai Komisiją.
Pagrindimas
Siekiant, kad civilinės saugos mechanizmo taikymas ir veikimas būtų efektyvūs, būtinas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas. Pagal EB sutarties 20 straipsnį Sąjunga reikalauja suteikti konsulinę apsaugą Sąjungos piliečiams trečiųjų šalių teritorijoje, kai valstybė narė, kurios piliečiai jie yra, neturi jose atstovybės. 2006 m. gegužės 19 d. Europos Vadovų Taryba paragino plėtoti glaudesnį konsulinį bendradarbiavimą, įskaitant konsulinės pagalbos punktų kūrimą (žr. Pirmininkaujančios valstybės narės išvadų 13 ir 14 punktus). Pirmininkaujančios valstybės narės Austrijos pranešime (dok. 10551/06), kurį patvirtino Europos Vadovų Taryba, ir 2006 m. gegužės mėn. pateiktame Michel Barnier pranešime „Europos civilinės saugos stiprinimui: Europos parama“ aiškiai nurodoma, kad siekiant padidinti konsulinės apsaugos veiksmingumą reikalingos praktinės priemonės. Tai leistų Sąjungai praktiškai stiprinti valstybių narių solidarumą ir su „bendrija“ susijusį bendradarbiavimą, siekiant efektyvesnės aukšto lygio Europos piliečių apsaugos.
Pakeitimas
53
13 straipsnio 4a punktas (naujas)
4a) atitinkamoms 10b straipsnyje apibrėžtoms struktūrinėms priemonėms, kurios užtikrintų koordinavimą ir integravimą.
Pagrindimas
Siekiant numatyti tinkamas struktūrines priemones, kurios užtikrintų perspėjimo, ankstyvo įspėjimo ir reagavimo sistemų, skirtų valstybių narių ir MIC poreikiams, koordinavimą ir integravimą bei jų veiklos suderinimą su kitų civilinės saugos srityje veikiančių Bendrijos tinklų, specializuotų centrų ir (arba) agentūrų veikla, turėtų būti taikoma komitologijos procedūra.
Pakeitimas
54
13 straipsnio 5a punktas (naujas)
(5a) 3 straipsnio 3 dalyje nurodytiems moduliams;
Pakeitimas
55
13 straipsnio 5b punktas (naujas)
(5b) 4 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytoms ankstyvo įspėjimo sistemoms;
Pakeitimas
56
13 straipsnio 7a punktas (naujas)
7a) bendradarbiavimui su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis arba regioninėmis organizacijomis, kaip numatyta 11 straipsnyje.
Pagrindimas
Siekiant numatyti bendradarbiavimo pagal atitinkamus susitarimus (kaip apibrėžta šio pasiūlymo dėl sprendimo 11 straipsnyje) su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis arba regioninėmis organizacijomis procedūras, turėtų būti taikoma komitologijos procedūra.
Pakeitimas
57
13 straipsnio 8a punktas (naujas)
(8a) ankstyvo įspėjimo ir pranešimo sistemų įdiegimo bei jų tarpusavio sujungimo ir piliečių informavimo bei mokymo, kaip elgtis įvykus nelaimei, gairėms.
Pakeitimas
58
14 straipsnio 1 dalis
1. Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento, kuriuo įkuriama Greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonė, pasiūlymo 13 straipsnį.
1. Komisijai padeda komitetas, įsteigtas pagal Tarybos reglamento, kuriuo įkuriama Greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonė, pasiūlymo 13 straipsnį, į kurį įtraukti vietos ir regioninės valdžios institucijų atstovai .
Pakeitimas
59
15 straipsnio 1 dalis
Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai metinį pranešimą apie šio sprendimo įgyvendinimą, kuriame nurodoma Bendrijos veiksmų teikiama nauda ES piliečiams ir ypač nukentėjusiesiems.
Komisija kas treji metai nuo pranešimo apie š į sprendim ą įvertina jo taikymą ir to įvertinimo išvadas pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.
Komisija taip pat kas treji metai nuo pranešimo apie šį sprendimą įvertina jo taikymą ir to įvertinimo išvadas pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai.
AIŠKINAMOJI DALIS
Pasiūlytoje teisės akto redakcijoje, parengtoje atsižvelgiant į bendrus principus, susijusius su 2001 m. sukurtu Bendrijos civilinės saugos mechanizmu, pateikti Tarybos sprendimo papildymai, kurių tikslas yra sustiprinti paramos teikimą ir papildomas priemones, kurios leis Bendrijai kaip visumai teikti pagalbą ištiktiesiems didžiųjų nelaimių.
Be to, šioje dokumento redakcijoje pateikti ankstesniojo pasiūlymo dėl greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonės papildymai. Paskutiniajame pasiūlyme buvo apibrėžtas civilinės saugos priemonių finansavimo naujosios finansinės perspektyvos metu teisinis pagrindas, o naujasis pasiūlymas iš dalies pakeičia Bendrijos civilinės saugos mechanizmo darbo tvarkos taisykles ir apibrėžia naujų Bendrijos priemonių taikymo šioje srityje teisinį pagrindą.
Priežastys, dėl kurių reikalingos papildomos priemonės
1. Tiesioginis piliečių susidomėjimas
Žmonių apsauga nuo katastrofų ir stichinių nelaimių susijusi su visais kasdienio Europos piliečių gyvenimo aspektais. Piliečių nuomone, visi su apsauga ir sauga susiję klausimai yra labai svarbūs (užimtumo, socialinė ir finansinė sauga, gyvenimo ir darbo aplinka, sauga nuo išorės ir vidaus pavojų ir t. t.). Per praeitus trejus metus iš valstybių narių, šalių kandidačių ir besivystančių pasaulio šalių ypač padaugėjo prašymų dėl civilinės saugos pagalbos, naudojant civilinės saugos mechanizmą, teikimo skaičius. Tai susiję su nepakankamais nacionaliniais šios srities pajėgumais.
2. Ekonominis aspektas
Europai ir likusiam pasauliui kyla įvairių rūšių grėsmė. Asocijuota rizika (t. y. numatyti nuostoliai) susijusi ne tik su aukšta žmonių gyvybių praradimo tikimybe, bet ir su ekonominio pobūdžio nuostoliais ir žala (ypač psichologine). Vadinamojo pokatastrofinio šoko žala ir poveikis padaro didelių ekonominio arba draudiminio pobūdžio nuostolių ir tampa didelė našta sveikatos ir socialinės apsaugos sistemoms.
Draudimo sektoriaus sukaupti duomenys rodo, kad pasaulio mastu ekonominio ir draudiminio pobūdžio nuostoliai auga. Dabar pasaulio ekonomikos nuostoliai dėl stichinių nelaimių kiekvienais metais padvigubėja. Jei išsilaikytų dabartinės tendencijos, kitą dešimtmetį kasmetiniai nuostoliai sudarytų maždaug 150 mlrd. eurų.
Pasiūlymas suteikia galimybę sutelkti turimus išteklius ir tokiu būdu gauti ekonominių privalumų, pavyzdžiui, logistikos ir transporto srityse. Taip pat tinkamiau panaudoti nepakankamus išteklius.
3. Prevencijos Europos mastu aspektas
Nors katastrofų ir stichinių nelaimių atveju ekstremalių situacijų tarnybos visuomet dalyvaus vietinio masto veikloje, daugelis su įvairiomis civilinės saugos fazėmis susijusių veiklos elementų yra Europos masto (pvz., standartizacija), ypač konkrečiuose sektoriuose, pavyzdžiui, chemijos, transporto, statybų, telekomunikacijų ir sveikatos.
Pagaliau didžioji dalis su civiline sauga susijusios veiklos ypač matoma krizių metu. Vis dėlto priemonių veiksmingumas priklauso nuo darbo, atlikto prieš katastrofą arba stichinę nelaimę, t. y. nuo taikytų prevencijos priemonių, parengties užtikrinimo, taip pat nuo sugebėjimo sušvelninti katastrofos pasekmes. Iš esmės mes galėtume pasiekti gerų rezultatų, jei reguliariai nagrinėtume šį klausimą ir atsižvelgtume į tai, kad būtinas intensyvus šios daugialypės veiklos koordinavimas.
Išvados
Pranešėjas mano, kad civilinė sauga turi tapti sudėtine sistema, apimančia šias tris svarbias fazes: prevenciją (įskaitant pasekmių sušvelninimą), intervenciją (įskaitant parengtį) ir atstatymą (įskaitant pokatastrofinę analizę). Civilinė sauga taip pat priklauso nuo šių trijų papildomų horizontalaus pobūdžio veiklos sričių: rizikos įvertinimo, vadovavimo, valdymo ir ryšių ir taip pat nuo informavimo ir apmokymų.
Jis pritaria pasiūlytiems Sprendimo pakeitimams, tačiau pageidautų, kad klausimas dėl piliečių informavimo apie galimus pavojus taptų svarbia parengties fazę apibrėžiančių nuostatų dalimi, ypač nelaimių grėsmės zonose. Be to, žemės valdymas ir naudojimas yra svarbios nelaimių prevencijos ir jų pasekmių sušvelninimo priemonės. Jos turėtų tapti neatsiejama katastrofų rizikos sumažinimo planų ir su valdymu susijusios veiklos dalimi.
Pranešėjas apgailestauja, kad nei pirminiame, nei iš dalies pakeistame sprendime nepateikti „nepaprasto ekstremalaus įvykio“, „ankstyvo įspėjimo“, „greitojo reagavimo“ ir „parengties“ apibrėžimai. Jis mano, kad šios sąvokos turėtų būti apsvarstytos atsižvelgiant į apibrėžimus, 1992 m. sausio mėn. pateiktus Jungtinių Tautų humanitarinių reikalų departamento (DHA) „Tarptautiniu mastu pripažintame pagrindinių su katastrofų valdymu susijusių terminų aiškinamajame žodyne“, taip pat į Europos Parlamento Tarybai skirtoje teisėkūros rezoliucijoje dėl greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonės sukūrimo pateiktus apibrėžimus.
Pranešėjas mano, kad klausimas dėl visuomenės sveikatos turėtų tapti svarbia visų intervencijos fazę apibrėžiančių nuostatų dalimi, atsižvelgiant į tai, kad visos katastrofos daro žmonėms tiek fizinį, tiek psichologinį poveikį ir tampa didele ilgalaike našta sveikatos ir socialinės apsaugos sistemoms (jau pasibaigus intervencijos fazei).
Jis taip pat remia nuorodą dėl karinių išteklių naudojimo civilinės saugos srityje, kadangi be šios nuorodos atsirastų sąlygos kariuomenei vykdyti savarankiškus veiksmus, peržengiančius galiojančios priemonės ir civilinės saugos programų ribas.
Iš tikrųjų kovos su gaisrais pajėgos kai kuriose šalyse laikomos kariuomenės dalimi (kadangi jose įdiegta karinė struktūra ir hierarchija), be to, daugybėje šalių kariuomenė turi išmanyti, kaip vykdyti intervenciją didelių katastrofų, pvz., cheminių, biologinių ar branduolinių, metu.
Veiksmingiausia ir reikalingiausia priemonė pradinėje didelių katastrofų fazėje – karinės įrangos ir personalo dislokavimas. Užtikrinus šio pobūdžio išteklių apskaitą ir naudojimą būtų galima išgelbėti daug gyvybių, užkirsti kelią išteklių naudojimo dubliavimuisi ir tokiu būdu tinkamiau panaudoti nepakankamus išteklius kitose vietose.
Be to, jis mano, kad transporto ir logistikos sričių pajėgumas turėtų būti didinamas tokiu būdu, kad valstybės narės nestiprintų nacionalinių šių sričių pajėgumų už Bendrijos pinigus.
(CNS)
30.8.2006
Vystymosi komiteto NUOMONĖ
pateikta Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetui
dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo nustatančio Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (išdėstyta nauja redakcija)
( KOM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS)
Nuomonės referentė:
Luisa Morgantini
TRUMPAS PAGRINDIMAS
Bendrijos civilinės saugos mechanizmas (toliau – mechanizmas) buvo sukurtas 2001 m. siekiant padėti telkti civilinės saugos pagalbą, jei įvyktų didelė nelaimė visų pirma Europos Sąjungoje. Į mechanizmą taip pat buvo įtraukta nuostata dėl veiksmų už Europos Sąjungos ribų.
Tarybos sprendime Nr. 2001/792 nustatytas šio mechanizmo teisinis pagrindas. Jame nustatyti sustiprinto bendradarbiavimo teikiant civilinės saugos pagalbą įgyvendinimo įsipareigojimai. Sprendime nekuriama nauja ES institucija, o tik nustatomi sustiprinto bendradarbiavimo taikant jau esamus nacionalinius civilinės saugos mechanizmus principai.
Atsižvelgiant į daugelį nelaimių, įvykusių nuo 2001 m., ir į gerokai padidėjusį skaičių šalių, prašiusių nedelsiant taikyti civilinės saugos pagalbos mechanizmą, buvo nuspręsta jį sustiprinti ir nustatyti papildomų Bendrijos veiksmų šioje srityje teisinį pagrindą. Šis pasiūlymas – tai pataisytas Tarybos sprendimas Nr. 2001/792, kuriuo keičiamos Bendrijos civilinės saugos mechanizmo įgyvendinimą reglamentuojančios įgyvendinimo taisyklės.
Mechanizmas vis dažniau taikomas kritiniais atvejais ne Europos Sąjungoje, o jo svarba didėja. Išorėje mechanizmas dažnai taikomas teikiant kitą humanitarinę pagalbą, kurią teikia Bendrija (pasitelkusi ECHO) ir kiti tarptautiniai humanitariniai rėmėjai , kurių veiklą koordinuoja JT Humanitarinių reikalų koordinavimo tarnyba (UN OCHA).
Tokiomis aplinkybėmis labai svarbu užtikrinti, kad civilinės saugos pagalba derėtų su bendra Bendrijos ir tarptautinės humanitarinės pagalba, ją įgyvendinant būtų laikomasi humanitarinių principų bei atsižvelgiama į kitų dalyvių, pavyzdžiui, JT OCHA, vaidmenį bei įgaliojimus. Šio pasiūlymo 9 straipsnyje siekta atsižvelgti į šį aspektą, tačiau jo formuluotė gana neaiški.
Pranešėjas mano, kad neužtenka tiesiog raginti teikti veiksmingą, darnią ir viena kitą papildančią humanitarinę pagalbą. Jo manymu, jei civilinės saugos mechanizmas yra veiksminga pagalbos teikimo kritiniais atvejais išorėje dalis, dvilypis mechanizmo pobūdis turi būti paaiškintas, o mechanizmo veiklą Europos Sąjungoje ir už jos ribų reglamentuojančios taisyklės turėtų būti apibrėžtos atskirai.
Pranešėjas atkreipė ypatingą dėmesį į tikslią ir koordinuotą procedūrą, skirtą įvertinti trečiosios šalies, kurią ištiko nelaimė, poreikius, kuri turi būti atlikta prieš sutelkiant brangiai kainuojantį turtą, taip pat į tikslų poreikio dėl karinio turto naudojimo trečiosiose šalyse vertinimą ir į ECHO bei JT OCHA vaidmenį.
PAKEITIMAI
Vystymosi komitetas ragina atsakingą Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Komisijos siūlomas tekstas
Dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje.
Parlamento pakeitimai
Pakeitimas
1
9 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa
1. Susidarius nepaprastai ekstremaliai situacijai už Bendrijos ribų 6, 7 ir 8 straipsnių nuostatos, gavus prašymą, taip pat gali būti taikomos civilinės saugos pagalbos teikimui už Bendrijos ribų.
1. Nepažeidžiant 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos, susidarius nepaprastai ekstremaliai situacijai už Bendrijos ribų 6, 7 ir 8 straipsnių nuostatos, gavus prašymą, taip pat gali būti taikomos civilinės saugos pagalbos teikimui už Bendrijos ribų.
Pakeitimas
2
9 straipsnio 1 dalies 2a pastraipa (nauja)
2a. Jei didelė nelaimė įvyko už Bendrijos ribų, disponuojamo karinio turto ir pajėgumų, skirtų 2 straipsnio 1 pastraipoje numatytai civilinei saugai, naudojimas turi visiškai atitikti JT gaires dėl karinės ir civilinės gynybos turto panaudojimo teikiant paramą įvykus nelaimei (angl. Guidelines on the Use of Military and Civil Defence Assets in Disaster Relief) (Oslo gairės, 1994 m. gegužės mėn.) ir JT gaires dėl karinės ir civilinės gynybos turto panaudojimo remiant Jungtinių Tautų humanitarinę veiklą esant sudėtingai nepaprastajai padėčiai (angl. Guidelineson the Use of Military and Civil Defence Assets to Support United Nations Humanitaran activities in Complex Emergencies), (MCDA gairės, 2003 m. kovo mėn.).
Pakeitimas
3
9 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa
Jeigu ištiktų tokios nelaimės, kad pagalbą reikėtų teikti ir pagal civilinės saugos pagalbos mechanizmą, ir 1996 m. birželio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos, Komisija turėtų užtikrinti, kad neatidėliotinos visos Bendrijos priemonės būtų taikomos veiksmingai, darniai ir kad jos papildytų viena kitą.
Jeigu ištiktų tokios nelaimės, kad pagalbą reikėtų teikti ir pagal civilinės saugos pagalbos mechanizmą, ir pagal 1996 m. birželio 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos , civilinės saugos pagalbos teikimas turėtų būti vertinamas kaip Bendrijos visos humanitarinės pagalbos dalis, taigi ji turėtų atitikti humanitarinės pagalbos tikslus ir bendrus principus, kaip nustatyta minėtame reglamente. Komisija turėtų užtikrinti, kad neatidėliotinos visos Bendrijos priemonės būtų taikomos veiksmingai, darniai ir kad jos papildytų viena kitą.
Pakeitimas
4
9 straipsnio 3 dalies 1a pastraipa (nauja)
1a. Komisija visų pirma užtikrina, kad pagalba būtų teikiama atsižvelgiant į kartu su kitomis organizacijomis atliktą poreikių vertinimą.
Pakeitimas
5
9 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa
Pagalbos teikimo operacijų koordinavimas – tai koordinavimas su nelaimės ištikta šalimi ir JT, jeigu jos dalyvauja.
Pagalbos teikimo operacijų koordinavimas – tai koordinavimas su nelaimės ištikta šalimi ir JT Humanitarinių reikalų koordinavimo tarnyba (angl. OCHA) .
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (išdėstyta nauja redakcija)
Nuorodos
COM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS)
Atsakingas komitetas
ENVI
Nuomonė pareikšta Paskelbimo plenariniame posėdyje data
DEVE 15.6.2006
Glaudesnis bendradarbiavimas – paskelbimo plenariniame posėdyje data
Nuomonės referentė: Paskyrimo data
Luisa Morgantini 30.5.2006
Pakeista nuomonės referentė
Svarstymas komitete
10.7.2006
28.8.2006
Priėmimo data
28.8.2006
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
27
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Margrete Auken, Alessandro Battilocchio, Thierry Cornillet, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Fernando Fernández Martín, Michael Gahler, Filip Andrzej Kaczmarek, Ģirts Valdis Kristovskis, Miguel Angel Martínez Martínez, Luisa Morgantini, Horst Posdorf, Pierre Schapira, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Feleknas Uca
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
John Bowis, Milan Gaľa, Ana Maria Gomes, Alain Hutchinson, Jan Jerzy Kułakowski, Bernard Lehideux, Manolis Mavrommatis, Miloslav Ransdorf, Karin Scheele, Anders Wijkman, Zbigniew Zaleski
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Pastabos (pateikiamos tik viena kalba)
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos civilinės saugos mechanizmą (nauja redakcija)
Nuorodos
COM(2006)0029 – C6‑0076/2006 – 2006/0009(CNS)
Konsultavimosi su EP data
Atsakingas komitetas Paskelbimo plenariniame posėdyje data
ENVI
14.3.2006
Nuomonę teikiantis(-ys) komitetas(-ai) Paskelbimo plenariniame posėdyje data
DEVE
15.6.2006
LIBE
15.6.2006
Nuomonė nepareikšta Nutarimo data
LIBE
19.4.2006
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Pranešėjas Paskyrimo data
Dimitrios Papadimoulis
21.2.2006
Konsultacija su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu – plenariniame posėdyje priimto nutarimo data
Svarstymas komitete
20.6.2006
13.9.2006
Priėmimo data
13.9.2006
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
44
2
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Adamos Adamou, Georgs Andrejevs, Irena Belohorská, John Bowis, Frieda Brepoels, Martin Callanan, Dorette Corbey, Chris Davies, Avril Doyle, Mojca Drčar Murko, Edite Estrela, Anne Ferreira, Matthias Groote, Françoise Grossetête, Cristina Gutiérrez-Cortines, Gyula Hegyi, Caroline Jackson, Dan Jørgensen, Christa Klaß, Eija-Riitta Korhola, Urszula Krupa, Aldis Kušķis, Peter Liese, Jules Maaten, Linda McAvan, Marios Matsakis, Riitta Myller, Péter Olajos, Dimitrios Papadimoulis, Vittorio Prodi, Guido Sacconi, Karin Scheele, Jonas Sjöstedt, Bogusław Sonik, María Sornosa Martínez, Antonios Trakatellis, Thomas Ulmer, Anja Weisgerber, Anders Wijkman
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Hélène Goudin, Rebecca Harms, Jutta D. Haug, Kartika Tamara Liotard, Miroslav Mikolášik, Bart Staes, Thomas Wise
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Pateikimo data
18.9.2006
Pastabos (pateikiamos tik viena kalba)
