Europos Parlamentas pritarė pašto liberalizavimui
Laisvas paslaugų judėjimas
2007-07-11 - 14:53
Daugelyje ES šalių jau nebeliko pašto paslaugų monopolio
Trečiadienį Europos Parlamentas pritarė siūlymui liberalizuoti visų pašto paslaugų teikimą ES šalyse (512 balsų už, 156 prieš, 18 susilaikė). Sąjunga jau yra liberalizavusi daugiau kaip 50 g sveriančių siuntų persiuntimą, o svarstoma direktyva atvertų konkurencijai ir lengvesnių siuntų rinką. Europarlamentarai siūlo daugumoje senųjų ES šalių tai padaryti nuo 2011-ųjų, o naujosiose narėse – nuo 2013-ųjų.
ES jau yra pradėjusi liberalizuoti pašto rinką. 1997 m. direktyva atvėrė konkurencijai siuntų, sveriančių daugiau kaip 350 g, rinką. Ši direktyva taip pat apibrėžė pašto paslaugų teikimo ir tarifų nustatymo principus, reglamentavo šių paslaugų kokybės standartus, taip pat numatė nepriklausomų reguliavimo institucijų įsteigimą. Be to, ji įtvirtino visuotinio pašto paslaugų prieinamumo principą – jos turi aprėpti visas gyvenamas šalies vietoves, o siuntos turi būti pristatomos ir surenkamos bent kartą per dieną ir bent penkias dienas per savaitę. 2002 m. direktyva dar labiau išplėtė konkurenciją – jai liko neatvertas tik siuntų iki 50 g pristatymas, o visiškam rinkos liberalizavimui buvo nustatytas 2009 m. terminas. Panašu, kad jis bus atidėtas. Didžiausios EP frakcijos – Europos liaudies partija (Europos demokratai), Socialistų frakcija bei Liberalų ir demokratų aljansas Europai – pasiekė kompromisą dėl svarstomos pašto paslaugų direktyvos. Balsuojant EP komitete jam pritarė 38 europarlamentarai, o nepritarė 6. Pagal šį kompromisą senosiose ES šalyse pašto paslaugos būtų liberalizuotos vėliausiai nuo 2010 m. gruodžio 31 d. (tai dvejais metais vėliau negu siūlė Europos Komisija). Tuo tarpu 2004 m. ar vėliau įstojusiose Sąjungos valstybėse, taip pat sudėtingą topografiją, salas ar mažą teritoriją turinčiose šalyse – nuo 2012 m. gruodžio 31 d. Siekiant neiškraipyti konkurencijos, valstybių, kurioje pašto paslaugos dar neliberalizuotos, bendrovėms nebūtų leidžiama teikti šių paslaugų šalyse, kuriose jos jau liberalizuotos. Valstybės galėtų pačios pasirinkti pašto paslaugų finansavimo tvarką: arba įkurti fondą, kuriam įnašus mokėtų visos pašto paslaugas šalyje teikiančios bendrovės, arba kompensuoti dalį šių bendrovių išlaidų iš valstybės biudžeto. Šalies pasirinktą išlaidų finansavimo schemą turėtų patvirtinti Europos Komisija. Pašto paslaugų teikėjai privalės laikytis aptarnaujamos šalies darbo teisės ir minimalaus atlyginimo reikalavimų. Svarstoma direktyva šių klausimų nereglamentuoja. Valstybės taip pat galės nustatyti papildomas neekonominio pobūdžio taisykles – pavyzdžiui, skirtas korespondencijos slaptumui užtikrinti. Jungtinė Karalystė, Suomija ir Švedija jau visiškai atvėrė savo pašto rinką konkurencijai, o Vokietija ir Nyderlandai planuoja tai padaryti kitąmet. Lietuvoje ši rinka liberalizuota iš dalies. Susisiekimo ministerijos duomenimis, Lietuvos pašto ir pasiuntinių rinkoje šiuo metu veikia 78 įmonės, iš jų vienuolika turi leidimus teikti pašto paslaugas. Tačiau valstybės kontroliuojamai bendrovei „Lietuvos paštas“ yra suteiktos ypatingos teisės pristatyti iki 50 g sveriančias siuntas. Kitos bendrovės taip pat turi teisę teikti šią paslaugą, bet jos privalo taikyti du su puse karto didesnį įkainį negu „Lietuvos paštas“. Jei būtų įteisintas Europos Parlamento siūlomas kompromisas, Lietuva turės panaikinti šį apribojimą vėliausiai nuo 2013-ųjų pradžios. Kad svarstoma direktyva įsigaliotų, jai turi pritarti abi institucijos – Europos Parlamentas ir ES Taryba. Kol kas nepavyko gauti ES Tarybos pritarimo europarlamentarų siūlomai direktyvos versijai, todėl tikėtinas antrasis jos svarstymas šių metų pabaigoje arba kitų metų pradžioje.
Antradienį vykusiuose debatuose EP pranešėjas šiuo klausimu Markus Ferber (Europos liaudies partija, Vokietija) sakė: „Monopoliai egzistavo daugiau kaip du šimtus metų. Monopoliai negali išspręsti tų problemų, su kuriomis susiduria pašto paslaugų teikėjai. Šias problemas gali išspręsti tik sąžininga konkurencija, kuri atsižvelgtų į darbo ir darbuotojų sąlygas.“
Diskusijoje kalbėjusi Ona Juknevičienė (Liberalų ir demokratų aljansas) pritarė pašto rinkos atvėrimui. Deputatė apgailestavo, kad tai nebus padaryta 2009-aisiais, nes „dėl to nukentės ir vartotojai, ir paslaugų tiekėjai“. Europarlamentarė tęsė: „Tikiuosi, kad mano šalyje pašto rinka bus atverta gerokai anksčiau negu 2013-aisiais. Pritariu, kad universaliųjų paslaugų ateities neturi lemti tik rinkos jėgos. Reikalingos reguliuojamosios priemonės. Tačiau nemanau, kad būtinas laikinas finansavimas, ypač iš valstybės lėšų. Baiminamasi, kad, atvėrus pašto rinką, daug žmonių liks be darbo. Tačiau tyrimai ir kitų šalių patirtis rodo, kad, atveriant rinką, pašto paslaugos plečiasi. Dauguma darbo vietų išliks, atsiras darbo vietų naujų operatorių įmonėse.“
Markus FERBER (PPE-DE, DE) A6-0246/2007
Dėl visiško Bendrijos pašto paslaugų vidaus rinkos suformavimo
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas.
Svarstymas: 2007-07-10.
Balsavimas: 2007-07-11
20070706IPR08902
LT
1
PHOTO
20070710PHT09082.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
