Europos Parlamento nuomone, Turkijos pažanga „nepakankama“
ES plėtra
2006-10-02 - 14:57
Trečiadienį Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje apgailestaujama dėl reformų lėtėjimo Turkijoje, nors ir pripažįstama dalinė pažanga. Šios šalies vyriausybė raginama užtikrinti žodžio ir spaudos laisvę, taip pat pataisyti santykius su Kipru bei Armėnija. Kita vertus, nepritarta siūlymui pareikalauti armėnų genocido pripažinimo kaip narystės sąlygos.
Ataskaitai pritarė 429 deputatai, nepritarė 71, o susilaikė 125. Lietuvoje išrinkti deputatai balsavo taip: UŽ - Andrikienė, Birutis, Budreikaitė, Degutis, Dičkutė, Didžiokas, Paleckis, Sakalas, Starkevičiūtė; PRIEŠ - Maldeikis; SUSILAIKĖ - Gentvilas.
Europos Parlamentas ragina Turkijos vyriausybę stiprinti teismų nepriklausomumą, mažinti kariuomenės vaidmenį visuomenėje, užtikrinti žodžio ir spaudos laisvę, pašalinti religinių mažumų suvaržymus, labiau gerbti moterų teises, padidinti partijų finansavimo skaidrumą bei pažaboti korupciją.
Kita vertus, Parlamentas sveikina Turkijos vyriausybės pasiūlytą reformų paketą. Nors deputatai „pripažįsta, kad mažėja pranešimų apie teisėsaugos pareigūnų netinkamą elgesį“, jie nuogąstauja, kad naujas Kovos su terorizmu įstatymas gali dar labiau suvaržyti žmogaus teises. Turkija raginama pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl tautinių mažumų apsaugos, Europos regioninių ir mažumų kalbų chartiją ir Tarptautinio baudžiamojo teismo statutą.
Deputatai ragina Turkiją pripažinti 1915 m. įvykdytą armėnų tautos genocidą bei nutraukti Armėnijos blokadą. „Nors armėnų genocido pripažinimas formaliai nėra vienas iš Kopenhagos kriterijų, narystės siekiančiai valstybei būtina susitaikyti su savo praeitimi ir ją pripažinti“, – teigiama ataskaitoje. Kita vertus, Parlamentas nepritarė siūlytai pataisai, kurioje armėnų genocido pripažinimas vadintas Turkijos narystės ES sąlyga.
Parlamentarai nerimauja dėl daugiausia kurdų gyvenamuose šalies pietryčiuose atgyjančios smurto bangos. Jie ragina Turkijos vyriausybę „parodyti ryžtą ieškant politinio kurdų problemos sprendimo“ ir susitikti su kurdus palaikančia politine jėga Demokratinės visuomenės partija, paraginusia nutraukti ugnį ir pakvietusia pradėti politinį dialogą. Taip pat siūloma parengti šio regiono plėtros programą, kuriai galėtų būti suteikta ES parama.
Parlamentas ragina Turkiją nutraukti embargą prieš laivus, plaukiojančius su Kipro vėliava ar išplaukančius iš Kipro uostų, taip pat leisti Kipro lėktuvams tūpti Turkijos oro uostuose. Deputatai primena Turkijai, kad „visų ES valstybių, taip pat ir Kipro, pripažinimas yra būtina pasirengimo narystei proceso dalis“.
Pasak europarlamentarų, Sąjungos gebėjimas priimti Turkiją „svarbus ir ES, ir Turkijos interesams“, o už narystės derybų sėkmę atsakingos abi pusės. Nors derybomis siekiama Turkijos narystės Sąjungoje, jos „nebūtinai turi baigtis naryste“, pažymi deputatai ir priduria: „Jei bus nuolatinių ir rimtų demokratijos, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, teisinės valstybės ir tarptautinės teisės principų pažeidimų, Komisija gali rekomenduoti Tarybai sustabdyti derybas“. Kita vertus, europarlamentarų manymu, „kad ir kaip pasibaigtų derybos, ES ir Turkijos santykiai turi užtikrinti, kad Turkija įsitvirtintų Europos struktūrose“.
Tuo tarpu Europos Komisija pareiškė paskelbsianti savo ataskaitą apie Turkijos pažangą lapkričio 8 d., t.y. dviem savaitėmis vėliau negu planuota.
Debatai Europos Parlamente
Antradienio popietę surengtuose debatuose EP pranešėjas šiuo klausimu Camiel Eurlings (Europos liaudies partija, Nyderlandai) pavadino Užsienio reikalų komiteto parengtą ataskaitą „teisinga, bet griežta“. Deputatas apgailestavo dėl reformų sulėtėjimo Turkijoje ir pageidavo daugiau pažangos žodžio bei tikėjimo laisvių srityse. Prelegentas ragino Turkijos valdžią pataisyti Baudžiamąjį kodeksą bei rasti politinį Pietryčių regiono problemų sprendimą. C. Eurlings taip pat pažymėjo, jog Turkijos valdžia privalo iki šių metų pabaigos įgyvendinti Ankaros protokolo įsipareigojimus dėl Kipro. Be to, deputatas siūlė paraginti Turkiją pripažinti armėnų genocidą, nors, jo nuomone, pastarasis reikalavimas neturėtų būti prilygintas Kopenhagos kriterijams.
Posėdyje kalbėjusi ES Tarybos atstovė, Suomijos užsienio prekybos ir plėtros ministrė Paula Lehtomäki pritarė EP susirūpinimui dėl sulėtėjusių reformų Turkijoje ir pažadėjo atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Ministrė paragino Turkijos valdžią pataisyti žodžio ir tikėjimo laisvių padėtį, užtikrinti moterų teises bei atsisakyti kankinimų. Pasmerkusi terorizmą, prelegentė paragino pagerinti socialinę ir ekonominę Pietryčių Turkijos padėtį. „ES ir toliau rems Turkijos pasirengimo narystei pastangas, bet derybų sėkmė priklausys nuo Turkijos“, – baigė savo kalbą P. Lehtomäki.
„Derybų tikslas – Turkijos narystė ES, tačiau tai nėra savaiminis procesas“, – posėdyje sakė ES plėtros komisaras Olli Rehn . Pavadinęs Turkijos narystės siekį „naudingu abiem pusėms“, komisaras pažymėjo būtinybę Turkijai užtikrinti žodžio ir tikėjimo laisvę, susitaikyti su artimiausiais kaimynais bei išspręsti Pietryčių regiono problemas. Prelegentas paragino Turkiją įgyvendinti Ankaros protokolo reikalavimus – užtikrinti laisvą prekių bei laivų judėjimą tarp Turkijos ir Kipro. Pasak komisaro, nors ES suinteresuota Turkijos reformų sėkme, ji pirmiausia pasitarnautų Turkijos piliečių interesams.
Moterų komiteto vardu kalbėjusi Emine Bozkurt (Socialistų frakcija, Nyderlandai) nuogąstavo, jog pernelyg griežta EP ataskaita gali pasitarnauti euroskeptikams, siekiantiems „galutinai sustabdyti Turkijos reformas“. Deputatė pažymėjo pagerėjusią moterų padėtį bei kitas sėkmingai šalyje įgyvendintas reformas. Pasak E. Bozkurt, būtų neteisinga armėnų genocido pripažinimą paversti Turkijos narystės ES sąlyga.
Vėliau kalbėjo EP frakcijų atstovai. Pasak Užsienio reikalų komiteto pirmininko Elmar Brok (Europos liaudies partija, Vokietija), „politiniai kriterijai turėtų būti nustatyti derybų pradžioje“, todėl būtų teisinga pareikalauti, kad Turkijos valdžia dar šiemet įgyvendintų Ankaros protokolo reikalavimus dėl Kipro. Tam pritarė ir Socialistų frakcijos atstovas Jan Marinus Wiersma (Nyderlandai). Tačiau jis teigė, jog „negali būti jokio dviprasmiškumo“ dėl galutinio derybų tikslo – Turkijos narystės ES. Deputatas siūlė nekelti armėnų genocido pripažinimo sąlygos narystei. Pasak prelegento, galutinė Socialistų frakcijos pozicija dėl svarstomos ataskaitos paaiškės trečiadienį.
Pasak Liberalų ir demokratų aljanso atstovo Andrew Nicholas Duff (Jungtinė Karalystė), svarbu pažymėti reformų trūkumus, tačiau nereikėtų „blokuoti prasidėjusio proceso“, todėl „kritika turi būti konstruktyvi“. Pasak deputato, Turkijos narystės siekis naudingas abiem pusėms, nes jis gali sumažinti islamo ir krikščionybės priešpriešą bei sustiprinti ES bendrąją užsienio ir gynybos politiką.
Pasak Žaliųjų atstovo Joost Lagendijk (Nyderlandai), pernelyg griežta ataskaita „pasitarnautų tiems, kurie nenori reformų Turkijoje“, todėl reikėtų ją sušvelninti – pavyzdžiui, atsisakyti armėnų genocido pripažinimo reikalavimo. Tuo tarpu Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Vittorio Emanuele Agnoletto (Italija) paragino Turkijos valdžią „politiškai ir demokratiškai išspręsti kurdų klausimą“ – pradėti derybas su Kurdistano darbininkų partija (PKK).
Sąjungos už tautų Europą atstovas Konrad Szymański (Lenkija) pritarė ataskaitoje reiškiamai kritikai, siūlė pagerinti krikščionių padėtį šioje šalyje bei smerkė „skandalingą“ Turkijos valdžios reakciją į Popiežiaus žodžius. Paraginęs „neatsukti Turkijai nugaros“, deputatas siūlė rasti kitokią formą politiniam ir ekonominiam bendradarbiavimui su šia šalimi negu narystė. K. Szymański taip pat apgailestavo, jog derėdamasi su Turkija ES pamiršo Ukrainą.
Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Bastiaan Belder (Nyderlandai) pažymėjo, jog Turkijos vyriausybei sunku įveikti narystės ES priešininkus, ypač islamistus. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausantis deputatas Andreas Mölzer (Austrija) ragino „pritarti reformoms, bet ne Turkijos narystei ES“.
Camiel EURLINGS (PPE-DE, NL)
A6-0269/2006
Dėl Turkijos pažangos rengiantis narystei ES
Iniciatyvos procedūra.
Svarstymas: 2006-09-26.
Balsavimas: 2006-09-27
20060922IPR10896
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
