23.1.2008
PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
pateiktas uždavus klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu Nr. B6–0389/2007 , Nr. B6‑0003/2008 , Nr. B6-0004/2008 ir Nr. B6‑0005/2008
pagal Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį
pateikė Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Katalin Lévai, Adrian Severin and Jan Andersson
PSE frakcijos vardu
dėl Europos strategijos romų klausimu
Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos strategijos romų klausimu
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 3, 6, 29 ir 149 straipsnius, pagal kuriuos valstybės narės įpareigojamos užtikrinti lygias galimybes visiems piliečiams,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 13 straipsnį, pagal kurį Europos bendrija gali imtis atitinkamų veiksmų, siekdama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės,
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl romų padėties Europos Sąjungoje, į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl romų moterų padėties Europos Sąjungoje ir į savo 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliuciją dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl ES piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo,
–
atsižvelgdamas į Direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, ir Direktyvą 2000/78/EB, pagal kurią nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai, ir taip pat atsižvelgdamas į pamatinį sprendimą dėl kovos su rasizmu ir ksenofobija,
–
atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros paskelbtą pranešimą dėl rasizmo ir ksenofobijos ES valstybėse narėse 2007 m.,
–
atsižvelgdamas į tai, kad 2005 m. keletas ES narių, šalių kandidačių ir kitų šalių, kuriose Europos Sąjunga vykdo svarbią veiklą, įsteigė romų įtraukties dešimtmečio programą ir Romų švietimo fondą,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,
A.
kadangi 12–15 mln. Europos romų toliau kenčia nuo didelės struktūrinės diskriminacijos ir daugeliu atveju patiria didžiulį skurdą ir socialinę atskirtį; kadangi dauguma Europos romų po 2004 m. ir 2007 m. vykusios plėtros tapo ES piliečiais ir galėjo pasinaudoti ES piliečių ir jų šeimų teise laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje,
B.
kadangi Europos romų, kurie tradiciškai gyvena daugelyje Europos šalių, padėtis skiriasi nuo kitų Europos tautinių mažumų padėties, todėl esama pagrindo imtis ypatingų priemonių Europos lygmeniu,
C.
kadangi daugelis romų ir romų bendruomenių, nusprendusių įsikurti kitoje ES valstybėje narėje, nei ta, kurios pilietybę jie turi, yra ypač pažeidžiami,
D.
kadangi ES turi įvairių priemonių, kurias gali panaudoti kovai su romų atskirtimi,
E.
kadangi per praėjusius metus labai padaugėjo priešiškumo čigonams kai kurių ES valstybių žiniasklaidoje ir politiniame diskurse, taip pat padaugėjo smurto prieš romus dėl rasinių priežasčių atvejų,
F.
kadangi pažanga kovojant su romų diskriminavimu, susijusiu su jų teisių į švietimą, darbą, sveikatos priežiūrą ir būstą įgyvendinimu valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse, nevienoda ir lėta,
G.
kadangi dauguma romų moterų susiduria su dviguba diskriminacija kaip romų tautybės atstovės ir kaip moterys,
1.
kategoriškai ir be išlygų smerkia visų formų rasizmą ir diskriminaciją, su kuria susiduria romai ir kiti asmenys, laikomi „čigonais“;
2.
teigiamai vertina 2007 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, kuriose teigiama, kad „Europos Vadovų Taryba, suvokdama, kokia labai specifinė yra romų padėtis visoje Sąjungoje, prašo valstybių narių ir Sąjungos pasinaudoti visomis priemonėmis, kad būtų pagerinta jų įtrauktis“ ir „prašo Komisijos išnagrinėti esamą politiką bei priemones ir iki 2008 m. birželio mėn. pabaigos pranešti Tarybai apie padarytą pažangą“;
3.
mano, kad ES ir valstybėms narėms tenka bendra atsakomybė už romų įtraukties skatinimą ir jų, kaip Europos piliečių, pagrindinių teisių apsaugą ir kad jos turi skubiai padidinti pastangas siekdamos akivaizdžių rezultatų šioje srityje; ragina valstybes nares ir ES institucijas patvirtinti priemones, kurių būtina imtis siekiant sukurti tinkamą socialinę ir politinę aplinką romų įtraukčiai vykdyti, pvz., remti ne romų tautybės žmonėms skirtas visuomenės švietimo romų kultūros ir integracijos klausimais programas, kurios būtų vykdomos ir šalyje, kurios pilietybę turi romai, ir Europos šalyje, kurioje jie gyvena;
4.
primena, kad šalys kandidatės per derybų ir stojimo procesą įsipareigojo pagerinti romų bendruomenių įtrauktį ir skatinti jų teises į švietimą, darbą, sveikatos priežiūrą ir būstą; prašo Europos Komisijos įvertinti, kaip įgyvendinami šie įsipareigojimai ir kokia romų padėtis visose ES valstybėse narėse;
5.
apgailestauja, kad Europos Komisija iki šiol neatsakė į Europos Parlamento 2005 m. balandžio 28 d. pateiktą prašymą parengti komunikatą apie tai, kaip ES, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, gali geriausiai koordinuoti ir skatinti veiksmus romų padėčiai pagerinti;
6.
laukia Europos Komisijos pranešimo Europos Vadovų Tarybai, kuris bus pateiktas iki 2008 m. birželio pabaigos ir kuriame bus nagrinėjamos dabartinės politikos kryptys ir priemonės romų įtraukčiai pagerinti bei veiksniai, lemiantys ligšiolinę nepatenkinamą pažangą;
7.
pritaria Europos Komisijos paskelbtoms iniciatyvoms, įskaitant komunikato apie persvarstytą kovos su diskriminacija strategiją paskelbimą, būsimą žaliąją knygą apie mokinių, kurie kilę iš migrantų šeimų arba priklauso nuskriaustųjų mažumai, švietimą, ir siekiui imtis papildomų priemonių Direktyvos 2004/43/EB įgyvendinimui užtikrinti; ypač pritaria pasiūlymui įsteigti aukšto lygio forumą romų klausimu, kuris būtų darinys, skirtas veiksmingai plėtoti politikai romų problemoms spręsti;
8.
pritaria Komisijos siekiui nagrinėti romų pripažinimo ypatinga tarptautinio pobūdžio mažuma klausimą;
9.
mano, kad kovai su romų, kurie yra visoje Europoje paplitusi kultūrinė bendruomenė, diskriminacija reikia išsamaus požiūrio Europos lygmeniu, kartu pripažįstant, kad atsakomybė už pagrindinių romų tautybės piliečių teisių apsaugą ir jų socialinę, ekonominę ir politinę įtrauktį pirmiausia tenka valstybių narių vyriausybėms; prašo Komisiją sprendžiant romų klausimus taikyti horizontalųjį principą ir rengti papildomus pasiūlymus, kaip užtikrinti politikos, susijusios su romų socialine įtrauktimi, nuoseklumą Europos lygmeniu ir kaip paskatinti valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pasiekti akivaizdžių rezultatų ir palengvinti valstybių narių pažangiausios patirties mainus;
10.
ragina Komisiją iki 2008 m. pabaigos pateikti konkrečių pasiūlymu, kaip padidinti romų įtrauktį, pvz., romams skirtus pagrindų strategiją ir Bendrijos veiksmų planą, pirmenybę teikiant romų žmogiškųjų išteklių vystymui;
11.
ragina Komisiją paskirti vieną iš jos narių atsakingą už romų politikos koordinavimą; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad jos tarnybos turėtų pakankamai administracinių išteklių iniciatyvoms koordinuoti, ir sukurti šiuo tikslu nuolatinį skyrių, kuriam vadovautų Europos romų klausimų koordinatorius;
12.
primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą pasinaudoti esamomis iniciatyvomis, pvz., romų įtraukties dešimtmečio programa ir Romų švietimo fondu, siekiant padidinti jų veiksmų efektyvumą šioje srityje;
13.
pabrėžia, kad svarbu, jog vietos valdžios institucijos dalyvautų siekiant užtikrinti, kad veiksmai romų įtraukčiai skatinti ir kovoti su diskriminacija būtų efektyviai įgyvendinami;
14.
pabrėžia, kad vykdant visas iniciatyvas, kuriomis siekiama skatinti romų teises ir įtraukti jų bendruomenes, privalo aktyviai dalyvauti romų atstovai ir kad turi būti taikomos ilgalaikės strategijos, siekiant didinti romų profesinius gebėjimus;
15.
mano, kad Europos Parlamentas turėtų įdėmiau išnagrinėti skirtingus Europos politikos problemų, susijusių su romų įtrauktimi, aspektus;
16.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir Europos Tarybai.
