A7-0039/2010
17.3.2010
PRANEŠIMAS
dėl siūlomos Rasos Budbergytės kandidatūros į Audito Rūmų narius
(C7‑0018/2010 – 2010/0806(NLE))
Biudžeto kontrolės komitetas
Pranešėja:
Inés Ayala Sender
PR_NLE_art108
PE 431.021v03-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMO
1 PRIEDAS. Rasos Budbergytės GYVENIMO APRAŠYMAS
2 PRIEDAS. Rasos Budbergytės ATSAKYMAI Į KLAUSIMUS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMO
dėl siūlomos Rasos Budbergytės kandidatūros į Audito Rūmų narius
( C7‑0018/2010 – 2010/0806(NLE) )
(Konsultavimasis)
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl ES veikimo 286 straipsnio 2 dalį, pagal kurią Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C7‑0018/2010 ),
– atsižvelgdamas į tai, kad 2010 m. kovo 15 d. posėdyje Biudžeto kontrolės komitetas išklausė Tarybos siūlomą kandidatę į Audito Rūmų narius,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ( A7‑0039/2010 ),
A. kadangi Rasa Budbergytė atitinka Sutarties dėl ES veikimo 286 straipsnio 1 dalyje nustatytas sąlygas,
1. teikia teigiamą nuomonę dėl pasiūlymo skirti Rasą Budbergytę Audito Rūmų nare;
2. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir susipažinti – Audito Rūmams bei kitoms Europos Bendrijų institucijoms ir valstybių narių audito institucijoms.
1 PRIEDAS. Rasos Budbergytės GYVENIMO APRAŠYMAS
Asmeninė informacija
Vardas (-ai), pavardė (-ės): Rasa BUDBERGYTĖ
Pilietybė: Lietuvos Respublikos
Gimimo data: 1960 m. gegužės 8 d.
Lytis: moteris
Darbo patirtis
Nuo 2005 m. vasario mėn.
Valstybės kontrolierė
Lietuvos Respublikos valstybės kontrolė
2002 m. birželio mėn.–2005 m. vasario mėn.
Vidaus reikalų ministerijos sekretorė
2001 m. liepos mėn.–2002 m. birželio mėn.
Vidaus reikalų ministerijos sekretoriaus pavaduotoja
1998 m. rugsėjo mėn.–2000 m. gruodžio mėn.
Teisingumo viceministrė
1997 m. sausio mėn.–1998 m. rugsėjo mėn.
Teisingumo ministerijos sekretorė
1995 m. spalio mėn.–1997 m. sausio mėn.
Akcinės bendrovės „Lelija“ juriskonsultė
1993 m. sausio–balandžio mėn.
Ministro Pirmininko patarėja
Lietuvos Respublikos Vyriausybė
1992 m. balandžio mėn.–1993 m. sausio mėn.
Teisės ir sutarčių skyriaus patarėja
Lietuvos Respublikos tarptautinių ekonominių santykių ministerija
1985 m. kovo mėn.–1992 m. kovo mėn.
Neįgaliųjų reikalų departamento prie Socialinės apsaugos ministerijos vadovaujančioji inspektorė, Įstatymų rengimo skyriaus vyresnioji konsultantė
1983 m. rugpjūčio mėn.–1985 m. vasario mėn.
Bendrojo skyriaus vedėja
Marijampolės miesto valdyba
1997 m. rugsėjo mėn.–2005 m. vasario mėn.
Profesoriaus asistentė
Vilniaus universiteto Teisės fakulteto Darbo teisės katedra
Išsilavinimas ir mokymai
1978 m. rugsėjo mėn.–1983 m. birželio mėn.
Teisininkės diplomas su pagyrimu, civilinė teisė
Vilniaus universiteto Teisės fakultetas
Asmeniniai įgūdžiai ir gebėjimai
Gimtoji (-osios) kalba (-os): lietuvių
Anglų
Supratimas
Kalbėjimas
Rašymas
Klausymas
Skaitymas
Bendravimas žodžiu
Informacijos pateikimas žodžiu
B2
Pažengęs vartotojas
C1
Įgudęs vartotojas
B2
Pažengęs vartotojas
B2
Pažengęs vartotojas
B2
Pažengęs vartotojas
(*) Bendrieji Europos kalbų metmenys
Rusų
C1
Įgudęs vartotojas
C1
Įgudęs vartotojas
C1
Įgudęs vartotojas
C1
Įgudęs vartotojas
B2
Pažengęs vartotojas
Darbo su kompiuteriu įgūdžiai ir gebėjimai
Darbas su Microsoft Office programomis ( Word , Exel , PowerPoint , Access ) (Europos kompiuterio vartotojo pažymėjimas, ECDL)
Darbas su Internet Explorer
Kiti įgūdžiai ir gebėjimai
2005 m. buvo išrinkta Europos aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (EUROSAI) Valdymo tarybos nare, 2006–2008 m. – viceprezidente.
Knygų skaitymas, kelionės.
Papildoma informacija
2009 m. įteiktas valstybinis apdovanojimas – Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordino Didysis kryžius.
2 PRIEDAS. Rasos Budbergytės ATSAKYMAI Į KLAUSIMUS
Darbo patirtis
1. Nurodykite svarbiausius savo darbo patirties aspektus viešųjų finansų, valdymo ar valdymo audito srityse.
Visą laiką dirbau viešajame sektoriuje viešųjų finansų, valdymo ir audito srityje. Dirbau Lietuvos Respublikos Ministro Pirmininko patarėja, Tarptautinių ekonominių santykių, Teisingumo, Vidaus reikalų ministerijose ir Lietuvos Respublikos valstybės kontrolėje. Taip pat vadovavau įvairioms tarpžinybinėms darbo grupėms ir komisijoms.
Būdama Ministro Pirmininko patarėja teikiau išvadas dėl teisės aktų projektų viešųjų finansų ir Vyriausybės vardu prisiimamų įsipareigojimų srityje. Tarptautinių ekonominių santykių ministerijoje buvau atsakinga už Lietuvos Respublikos tarptautinių valstybės paskolų sutarčių rengimą. Taip pat buvau Vyriausybės delegacijų narė ir dalyvavau derybose dėl paskolų sutarčių su Pasaulio banku ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banku. Būdama Teisingumo ministerijos sekretorė, taip pat Vidaus reikalų ministerijos sekretoriaus pavaduotoja įgijau valstybės patirties užtikrinant biudžeto asignavimų valdymą ir jų tinkamą, ekonomišką, veiksmingą ir produktyvų panaudojimą.
Pastaruosius penkerius metus vadovavau Valstybės kontrolei, buvau atsakinga už teisėtą ir veiksmingą įstaigai skirtų valstybės biudžeto asignavimų panaudojimą, apskaitos organizavimą, finansinių ataskaitų rengimą ir teikimą. Mano, kaip valstybės kontrolierės, pareigos buvo organizuoti valstybės institucijų auditą, įskaitant finansų ir veiklos auditą, ir teikti Seimui nuomones apie valstybės biudžeto įgyvendinimo sąskaitų padėtį, valstybės skolą, valstybės turtą, taip pat išvadas dėl valstybės biudžeto projekto. Valstybės kontrolės institucijoje esu atsakinga už viso audito proceso organizavimą, įskaitant išankstines ataskaitas, audito planavimo ir tyrimo procedūras; dalyvavimą audito kokybės užtikrinimo procese, įskaitant vadinamąsias karštąsias peržiūras; audito rezultatų ataskaitų teikimą Seimui; rekomendacijų įgyvendinimo stebėjimą.
2005–2008 m. laikotarpiu buvau išrinkta Europos aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (EUROSAI) viceprezidente, dabar esu Tarptautinės aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos (INTOSAI) ir Europos Sąjungos aukščiausiųjų audito institucijų organizacijos ryšių komiteto narė.
2. Kokie trys svarbiausi per Jūsų karjerą sprendimai, kuriuos priimant dalyvavote?
Per mano profesinę karjerą buvo daugiau nei keli sprendimai, kuriuos priimant mano vaidmuo ir iniciatyva buvo svarbūs. Pirmiausia norėčiau paminėti savo indėlį į kai kurias viešojo administravimo sritis.
Būdama Teisingumo ministerijos viceministrė buvau tiesiogiai atsakinga už administracinių teismų steigimą Lietuvoje. Iniciatyva buvo svarbi konstitucinės valstybės kūrimo, demokratijos ir žmogaus teisių požiūriu. Šis teismų sistemos elementas suteikė galimybę asmenims ginti savo teises nuo pažeidimų ir netinkamo valstybės institucijų elgesio.
Pirmininkavau komisijai, atsakingai už antstolių reformos koncepciją ir teisės aktų, susijusių su šios reformos įgyvendinimu, pakeitimus. Antstolių reforma buvo lemiamas žingsnis siekiant užtikrinti veiksmingą teismų sprendimų ir nutarčių vykdymą.
Europos ekspertai pripažino, kad valstybės tarnybos reforma , už kurią buvau atsakinga dirbdama Vidaus reikalų ministerijoje, yra viena sėkmingiausių ES.
Taip pat norėčiau paminėti kai kuriuos sprendimus, kuriuos priėmiau dirbdama valstybės kontroliere ir kurie padėjo padidinti valstybės institucijų audito veiksmingumą.
1) V alstybinio audito strategijos 2006–2010 m. laikotarpiu reng imas ir įgyvendinimas , remiantis kolegų auditorių apžvalgos, kurią 2005–2006 m. atliko Danijos, Škotijos, Airijos ir Vokietijos aukščiausiųjų audito institucijų (AAI) atstovai, rekomendacijomis. Šiame dokumente apibrėžti svarbiausi mūsų tikslai, audito aprėptis ir būsima raida.
2) Aiškios ir veiksmingos bendradarbiavimo su Seimu, visų pirma su Seimo Audito komitetu, sistemos nustatymas ir kūrimas . Tai labai svarbus žingsnis siekiant didesnio valstybinio audito poveikio. Dabar esame sukūrę patikimą procedūrą, kurią sudaro klausymai, per kuriuos komiteto nariai analizuoja audito ataskaitą ar nuomonę, ir svarstymai, per kuriuos Seimo nariai užduoda klausimus audituotų įstaigų ir steigėjų atstovams ir nustato audito rekomendacijų įgyvendinimo užduotis. Nuo 2010 m. sausio 1 d. Valstybės kontrolės institucija tikrina, kaip įgyvendinamos audito rekomendacijos ir Seimo Audito komitetas reikalauja pateikti įgyvendinimo ataskaitą.
3) Neseniai įdiegta nauja kokybės užtikrinimo ir kontrolės sistema, įskaitant ir vadinamosios karštosios peržiūros procedūrą. Šią procedūrą įgyvendina „Karštosios peržiūros“ komisija, kurią sudaro tiesiogiai audite nedalyvaujantys pareigūnai, ir kuri teikia savo rekomendacijas dėl audito proceso. Į komisiją įeina valstybės kontrolierės pavaduotojas, o komisijos išvados teikiamos svarstyti valstybės kontrolierei.
Nepriklausomumas
3. Sutartyje nustatyta, kad Audito Rūmų nariai eidami savo pareigas turi būti visiškai nepriklausomi. Kaip Jūs laikytumėtės šio reikalavimo atlikdama savo pareigas?
Bet kuri audito institucija, objektyviai ir veiksmingai atlikdama užduotis ir vykdydama įpareigojimus, privalo būti nepriklausoma nuo tų institucijų, kurių auditą atlieka, taip pat jai neturi būti daroma išorės įtakos. Laikantis priimtų tarptautinių audito standartų, institucija turi turėti veiklos, institucinį, finansinį ir politinį savarankiškumą. Šie principai galioja Audito Rūmams ir jų nariams.
Vykdydama Audito Rūmų narės įgaliojimus vengčiau visų aplinkybių, dėl kurių galėtų kilti interesų konfliktas, ir, palaikydama santykius su kitomis institucijomis ar įstaigomis, būčiau nepriklausoma. Tai reiškia, kad nepriimčiau vyriausybių ar kitų institucijų nurodymų. Vykdydama savo pareigas laikyčiausi neutralios pozicijos šalies, kurioje atliekamas auditas (įskaitant savo kilmės šalį), atžvilgiu. Savo veiklą ir audito nuomones grįsčiau tik faktais, duomenimis, tinkamais, pakankamais ir patikimais įrodymais, audito standartais ir profesinėmis žiniomis bei patirtimi. Taip pat susilaikyčiau nuo bet kokios profesinės veiklos ir visų pirma nesiimčiau vykdyti jokių politinių pareigų.
4. Ar J ums buvo suteiktas įsipareigojimų įvykdymo patvirtinimas, kai ėjote vadovaujamas pareigas, jei tokia procedūra numatyta?
Būdama Lietuvos Respublikos valstybės kontrolierė pagal įstatymus privalau teikti Seimui metines Valstybės kontrolės veiklos ataskaitas. Seimas šias ataskaitas svarsto ir suteikia įsipareigojimų įvykdymo patvirtinimą, kuris visus penkerius metus man einant šias pareigas buvo teigiamas.
5. Ar turite įmonę, akcijų ar kitokių įsipareigojimų, kurie galėtų būti nesuderinami su Jūsų pareigomis ateityje? Ar sutinkate Audito Rūmų pirmininkui deklaruoti visus savo finansinius interesus ir kitus įsipareigojimus bei juos viešinti? Jei šiuo metu esate susij usi su kokiu nors teismo procesu, papasakokite apie tai plačiau.
Neturiu įmonės, akcijų ar kitokių įsipareigojimų, kurie galėtų būti nesuderinami su mano pareigomis ateityje. Esu pasirengusi Audito Rūmų pirmininkui deklaruoti visus savo finansinius interesus ir kitus įsipareigojimus bei juos viešinti. Nedalyvauju jokiame vykstančiame teismo procese.
6. Ar esate pasiruošusi atsisakyti visų pareigų, į kurias esate išrinkta, ir atsakingų pareigų politinėje partijoje, jei būsite paskirta Audito Rūmų nare?
Šiuo metu neinu jokių pareigų, į kurias renkama, taip pat neinu jokių atsakingų pareigų politinėje partijoje.
7. Kaip spręstumėte šiurkščių pažeidimų, sukčiavimo ir (ar) korupcijos atvejus, su kuriais susiję asmenys iš valstybės narės, iš kurios esate kilusi?
Sukčiavimas ir korupcija – kelia didžiausią grėsmę demokratijai, efektyviai ekonomikai ir socialiniam teisingumui, todėl šie reiškiniai negali būti toleruojami nė vienoje valstybėje narėje. Nepritariu jokiems kompromisams dėl teisėtumo ar tvarkingumo, nekalbant apie sukčiavimą ir korupciją. Pažeidimai turi būti traktuojami vienodai, nesvarbu, kokioje valstybėje narėje jie padaryti. Tai atitinka Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 285 straipsnio, kuriame reikalaujama, kad Audito Rūmų nariai veiktų Sąjungos bendrojo intereso labui, reikalavimus.
Apie visus įtariamo sukčiavimo ar korupcijos atvejus, nustatytus atliekant auditą, už kurį būčiau atsakinga, nedelsdama praneščiau atitinkamiems Audito Rūmų atstovams, kurių pareiga pranešti apie tokius atvejus Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF).
Būdama valstybės kontrolierė turėjau galimybę susidurti su tariama dilema dėl teisėtumo Europos Sąjungoje ir vadinamojo nacionalinio intereso. Institucijos, kurioje dirbu, vaidmuo tarp aukščiausiųjų audito institucijų yra unikalus, – ji atlieka 2004–2006 m. biudžeto laikotarpio baigiamuosius patvirtinimo auditus ir veikia kaip 2007–2013 m. laikotarpio biudžetą tvirtinanti institucija. Taigi galiu sakyti, kad pastaruosius penkerius metus jau dirbu darbą, susijusį su ES.
Apskritai manau, kad ilgalaikėje perspektyvoje ir Europos, ir nacionaliniu požiūriais visada kur kas tikslingiau laikytis įstatymų ir netoleruoti jokių pažeidimų.
Pareigų vykdymas
8. Kokie turėtų būti pagrindiniai patikimo finansų valdymo bruožai viešojoje įstaigoje?
Manau, kad vyraujantis vadinamasis technokratinis požiūris į patikimo finansų valdymo kultūrą negali paaiškinti šio sudėtingo reiškinio „švelnių“ ir „griežtų“ elementų sąveikos. Nepasiteisins net geriausia valdymo tvarka, jei nebus veiksmingos vertybių sistemos ir deramo visų dalyvių požiūrio į savo vaidmenį, darbą ir elgesį.
Aukščiausias „švelnaus“ aspekto lygis yra plačioji politinė ir administracinė kultūra, kuri reiškia ne tik demokratinę teisę ir institucijas, bet ir demokratinį veikimą ir mąstymą – politinio ir administracinio sluoksnio pasirengimą veikti skaidriai ir nuspėjamai, taip pat tai, kad plačioji visuomenė aiškiai suvokia teisių vienybę ir atsakomybę. Viešajame sektoriuje ši kultūra turi reikštis per valdymą, įsipareigojimą siekti socialinių tikslų ir viešojo intereso. Aukščiausias bet kurios valstybės tarnybos tikslas turi būti kliento (visuomenės) pasitenkinimas. Visi viešojo sektoriaus veikėjai turi turėti profesinių ir etinių vertybių. Visa sistema turi siekti profesinio meistriškumo, vertinti asmenybes, ugdyti kompetenciją, plėsti žinias ir tobulinti įgūdžius; ir paskutinis, bet ne mažiausiai svarbus dalykas – sistema turi būti atvira tobulėjimui ir perimti pažangiąją įvairios kilmės patirtį.
Patikimas finansų valdymas reiškia tai, kad mokesčių mokėtojų pinigai privalo būti naudojami ekonomiškai, veiksmingai ir produktyviai. Taigi siekiama nustatytų tikslų ir gaunami numatyti rezultatai (veiksmingumas) naudojant išteklius mažiausia kaina (ekonomiškumas) ir užtikrinant geriausią išteklių panaudojimo ir pasiektų rezultatų santykį (produktyvumas). Siekiant viešojo sektoriaus įstaigoje atitikti minėtus kriterijus, būtinos šios sąlygos:
· aiškus ir skaidrus tikslų , kurie nustatyti teisėtuose įgaliojimuose, strategijose, politikos kryptyse, programose ir kitur, apibrėžimas , taip pat tikslūs biudžeto rodikliai, sutelkiant dėmesį į rezultatus, kurie turi būti pasiekti;
· tikslus visų subjektų kompetencijos ir atsakomybės apibrėžimas pagal jų vaidmenį, kompetenciją ir įgūdžius, įskaitant tikslų ir sąmoningą rizikos suvokimą, taip pat skaidrias valdymo procedūras ir griežtas biudžeto taisykles;
· veiksmingos informacinės ir ryšių sistemos , kuriomis naudojantis sprendimų priėmėjams laiku teikiama aktuali informacija apie išteklių panaudojimą ir rezultatų pasiekimą;
· veiksminga vidaus ir išorės kontrolė , įskaitant vidaus ir išorės auditą, poveikio vertinimą, vertinimus, ex-ante ir ex-post kontrolę, pareigų atskyrimą, leidimų suteikimą sandoriams ir griežtai taikomas viešųjų pirkimų procedūras;
· reguliarus veiklos rodiklių stebėjimas ir vertinimas , pagrįstas aiškiais ir išmatuojamais rodikliais ir, prireikus, atitinkamais taisomaisiais veiksmais;
· atskaitomybė: reguliarus atsiskaitymas politinės valdžios institucijai, kuri skirsto išteklius ir reikalauja juos naudoti pagal paskirtį, ir skaidrus bendravimas su interesų grupėmis ir plačiąja visuomene.
9. Pagal Sutartį Audito Rūmai padeda Parlamentui įgyvendinti biudžeto vykdymo priežiūros įgaliojimus. Kaip apibūdintumėte savo pareigas, susijusias su ataskaitų Europos Parlamentui, ypač Biudžeto kontrolės komitetui rengimu?
Sutarties 248 straipsnyje labai aiškiai nustatytos Audito Rūmų pareigos. Pirmiausia, Audito Rūmai privalo Europos Parlamentui pateikti patikinimo pareiškimą ir metinį pranešimą apie veiklos rezultatus, padėti Parlamentui įgyvendinti biudžeto vykdymo priežiūros įgaliojimus teikdamas kitą medžiagą, pavyzdžiui, metines ES agentūrų veiklos ataskaitas, specialiąsias ataskaitas ir kt. Audito Rūmai turi ir kitų įsipareigojimų ir pareigų. Be oficialių ataskaitų teikimo, Audito Rūmų pareiga teikti Europos Parlamentui bet kokią pagalbą, kurios prireikia siekiant suprasti ir nagrinėti tokių ataskaitų informaciją, taip pat kitus dalykus, susijusius su Audito Rūmu vaidmeniu įgyvendinant biudžetą. Manau, kad Audito Rūmai turėtų teikti Europos Parlamentui konkrečių ir įgyvendinamų rekomendacijų, dėl kurių turėtų pagerėti veikla. Tai taip pat padidintų Audito Rūmų ataskaitų poveikį.
Manau, labai svarbu užtikrinti glaudų Audito Rūmų ir EP Biudžeto kontrolės komiteto bendradarbiavimą ir abipusį supratimą. Dirbdama valstybės kontroliere įgijau penkerių metų glaudaus darbo su Lietuvos Respublikos Seimo Audito komitetu patirties. Komitetui teikėme visas atlikto audito ataskaitas, taip pat visus reikiamus paaiškinimus ir patvirtinamąją medžiagą, padėjome rengtis klausymams ir svarstymams, bendradarbiavome rengiant komiteto ir Seimo nutarimų projektus ir kt. Be to, Seimas konsultuojasi su mūsų tarnyba įvairiais teisės klausimais, taip pat dėl įstatymų, susijusių su biudžeto įgyvendinimu ir atskaitomybe, projektų. Nustatydami prioritetus ir planuodami savo metinę programą daug dėmesio skiriame Seimo poreikiams ir lūkesčiams, tačiau kartu užtikriname, kad išlaikytume nepriklausomumą.
Kalbant apie mano galimas pareigas ateityje, jos bus trijų lygmenų: asmeninė narystė, narystė grupėje ir narystė kolegijoje. Asmeninės narystės lygmeniu mielai priimsiu Parlamento teikiamą informaciją ar pasiūlymus dėl galimos audito rizikos ar rūpestį keliančių sričių. Užtikrinsiu, kad man skirtas darbas būtų atliekamas laikantis atitinkamų standartų, laiku ir neviršijant biudžeto bei skirtų išteklių, kad audito metu nustatyti faktai būtų patikimai pagrįsti ir kad apie rezultatus būtų pranešama aiškiai ir tinkamai. Tai turi padėti pagerinti ES finansų valdymą, remiantis pakankamais ir tinkamais audito įrodymais, išdėstytais aiškiai ir objektyviai. Audito Rūmų ataskaitos turi būti aiškios, vienareikšmės, suprantamos, glaustos ir gerai parengtos.
Grupės lygmeniu mano tikslas bus užtikrinti, kad audito užduotys būtų aiškiai apibrėžtos siekiant užtikrinti, kad į audito keliamus klausimus būtų tinkamai atsakyta, kad audito rezultatai būtų aiškinami griežtai, bet tikroviškai ir kad apie audito metu nustatytus faktus būtų aiškiai pranešama. Tai bus labai svarbu atsižvelgiant į tai, kad grupės ateityje bus atsakingos už specialiųjų ataskaitų rengimą.
Kaip kolegijos narė, dėsiu visas pastangas, kad gerėtų Audito Rūmų profilis, kad jie taptų šiuolaikiška ir pavyzdine institucija, atvira ir bendradarbiaujančia su kitomis institucijomis, pirmiausia su Europos Parlamentu ir jo Biudžeto kontrolės komitetu. Esu aktyvi bendradarbiavimo kultūros šalininkė. Taigi, pavyzdžiui, kai Audito Rūmai Parlamentui pateikia savo metinę darbo programą, turėtų joje deramai atsižvelgti į Parlamento prašymus ir susirūpinimą keliančius klausimus.
10. Kokia, Jūsų nuomone, yra veiklos audito nauda ir kaip reikėtų atsižvelgti į jo išvadas valdymo klausimais?
Atlikdami auditą ir teikdami rekomendacijas, kaip padidinti programų ar veiklos ekonomiškumą, veiksmingumą ir produktyvumą, auditoriai prisideda prie vyriausybės darbo. Atliekant veiklos auditą analizuojama, ar valstybės pinigai išleisti tinkamai, visų pirma tikrinama, ar priemonės, kurių audituojami subjektai imasi, atitinka ekonomiškumo, veiksmingumo ir produktyvumo principus. Apskritai, atliekant veiklos auditą siekiama atsakyti į šiuos du klausimus:
– Ar viskas daroma taip, kaip reikia?
– Ar daroma tai, ką reikia daryti?
Be to, veiklos auditas svarbus nustatant įvairi us valdžios ar valdymo trūkumus . Vienas iš pagrindinių veiklos audito principų – duoti naudą, t. y. pagerinti veiklos rezultatus. Atlikus veiklos auditą, audituojami ems subjekta ms pateikiama informacij os ir sprendimų , kurie padeda sumažinti sąnaudas, tobulinti valdymą ir gerinti rezultatus. Taigi, veiklos audito teikiama nauda sietina su labai svarbia atskaitomybės misija.
Kaip veiklos auditu galima pagerinti valdymo procesą? Reikia atsižvelgti į audito metu nustatytus faktus ir audito rekomendacijas. Audito metu nustatytais faktais remiamasi rengiant audito rekomendacijas, kurios auditoriams ar audito institucijoms suteikia galimybę daryti poveikį valstybės valdymui. Audito metu nustatyti faktai yra pagrindinė veiklos audito sudedamoji dalis, juos galima įtraukti į valdymą dviem pagrindiniais būdais:
· pateikiant audituojamiems subjektams rekomendacijas;
· pateikiant audito rezultatus (audito metu nustatytus faktus, išvadas ir rekomendacijas) Parlamentui, Vyriausybei, visuomenei ir visiems, kas gali būti suinteresuoti.
Veiklos auditas padeda valdymo struktūroms ir politinio proceso vykdytojams gauti prasmingą atskaitomybę. Sėkmingas auditas naudingas tuo, kad padeda gerinti veiklos kryptis: atsisakoma blogų veiklos krypčių ir skiriamas dėmesys geroms, taigi valdymo struktūra gali veikti geriau: geresnė veiklos kryptis, geresnė priežiūra, didesnis veiksmingumas, produktyvumas ar teisingumas. Veiklos auditas yra pažangi valdymo priemonė, kuri tampa vis sudėtingesnė siekiant suderinti skirtingų bendruomenių ir skirtingų valdymo lygmenų poreikius ir paslaugas, kurios yra įvairios – nuo visuomenės saugumo ir visuomeninio darbo iki ekonomikos plėtros.
11. Kaip būtų galima pagerinti Audito Rūmų, nacionalinių audito institucijų ir Europos Parlamento (Biudžeto kontrolės komiteto) bendradarbiavimą atliekant ES biudžeto auditą?
Lietuvos Respublikos valstybės kontrolės institucija, kuriai vadovauju pastaruosius penkerius metus, laikosi tam tikros pozicijos šiuo klausimu, nes atlieka 2004–2006 m. biudžeto laikotarpio baigiamuosius patvirtinimo auditus ir veikia kaip biudžeto vykdymą 2007–2013 m. laikotarpiu tvirtinanti institucija. Taigi dalis mūsų tarnybos tiesiogiai dalyvauja atliekant ES auditus pagal ES reglamentus ir bendradarbiauja su atitinkamomis ES institucijomis. Tačiau suprantu, kodėl bendradarbiavimo klausimas yra svarbiausias Europos Parlamento ir Europos Audito Rūmų darbotvarkėje.
Pagal Sutartį Audito Rūmai ir valstybių narių nacionalinės audito institucijos bendradarbiavimą grindžia pasitikėjimu, kartu likdamos nepriklausomos. Audito Rūmai turi išskirtinius įgaliojimus teikti nepriklausomą nuomonę dėl ES finansinių ataskaitų ir ataskaitas patikimo finansų valdymo, ataskaitose atspindimų sandorių teisėtumo ir teisingumo, ataskaitų patikimumo klausimais. Dabar AAI veikia pagal savo įgaliojimus nacionalinės teisės sistemose, yra atskaitingos nacionaliniams parlamentams ir visiškai nepriklauso nuo ES institucijų. Tai pagrindinis Limos deklaracijos – INTOSAI parengto dokumento, kuris dažnai vadinamas finansų kontrolės Magna Carta , teiginys. Dėl to kyla problema, nes n epaisant to, kad apie 80 proc. ES pinigų išleidžiama pagal pasidalijamąjį valdymą , nėra jokios bendros Audito Rūmų ir AAI atsakomybės už ES biudžeto auditą . Šią asimetriją dar padidina AAI įvairovė, jų taikomi audito metodai ir atliekami vaidmenys nacionalinėse atskaitomybės sistemose.
Pastarąjį dešimtmetį Europos Parlamentas, visų pirma Biudžeto kontrolės komitetas, ir Audito Rūmai aktyviai ieškojo sprendimų, priimtinų abiem ES institucijoms ir nacionalinėms šalims. Ryšių palaikymo komitetas – tai naudingas forumas, leidžiantis Audito Rūmų nariams ir AAI vadovams reguliariai susitikti ir darbo grupėse aptarti bendrai dominančius klausimus, apsvarstyti problemas ir net rasti tam tikrų sprendimų. Pagrindinis šių pastangų tikslas yra suderinti darbą, kurį ES institucijos ir AAI atlieka tikrindamos ES lėšas. Pirmasis etapas – audito standartų suderinimas – jau daugiau ar mažiau vykdomas. Norėčiau paminėti Bendrų audito standartų ir palyginamų audito kriterijų, pagrįstų tarptautiniu mastu pripažintais audito standartais, pritaikius juos ES sričiai, darbo grupės įnašą. Tačiau dėl kitų iniciatyvų, kaip antai vieno bendro audito modelio taikymas(Audito Rūmų nuomonė Nr. 2/2004) ar nacionalinės deklaracijos (Audito Rūmų nuomonė Nr. 2/2004), dar karštai diskutuojama, nes dėl jų reikia keisti audito modelį, reikia papildomų išteklių ir kartais esminių konstitucinės ir teisinės sistemos pakeitimų.
Mano nuomone, pagrindinis geresnio bendradarbiavimo motyvas – geresnis nacionalinių parlamentų, vyriausybių, AAI suvokimas, kad veiksmingesnis ES lėšų naudojimas ir kontrolė atitinka jų pačių siekius ir interesus. Ir, žinoma, svarbu, kad taip pat ir ES institucijos suprastų nacionalinių interes us ir jiems rūpimus klausimus . Šioje srityje jau imtasi tam tikrų veiksmų. Pavyzdžiui, Audito Rūmų metinė veiklos programa siunčiama AAI. Audito Rūmų auditai, visų pirma audito misijos į valstybes nares, atliekami bendradarbiaujant su vietos audito institucijomis, ir tai padeda geriau suprasti vieniems kitus, dalytis žiniomis ir gerąja patirtimi. Iš tikrųjų, AAI tam tikru mastu dalyvauja atliekant ES lėšų, įtrauktų į nacionalinius biudžetus, auditą. Reikėtų atsakyti į klausimą, kaip ES institucijos, konkrečiai Komisija ir Audito Rūmai, galėtų pasinaudoti tais audito rezultatais. Audito Rūmai sudarė ekspertų grupę, kuri turi išnagrinėti, kokiu mastu dalis Audito Rūmų rengiamo patikinimo galėtų būti paimta iš metinių santraukų, nacionalinių deklaracijų ir nacionalinių audito ataskaitų, taip pat pažymėjimų. Nors siekiant visiško suderinimo reikia didžiulės pažangos šioje srityje, Audito Rūmai ir dabar programavimo, specialiųjų ataskaitų ir tam tikrų patikinimo pareiškimų aspektų (pvz., finansų valdymo kokybė) tikslais gali naudotis tinkamiausiais AAI auditų metu nustatytais faktais. Be to, aktuali informacija apie valstybėse narėse atliekamus auditus dabar skelbiama beveik visų AAI interneto svetainėse.
Kalbant apie auditorių ir parlamentų ryšius ir ES, ir nacionaliniu lygmenimis, labai svarbu atsižvelgti į vieni kitų poreikius ir tikslus. Audito institucijos suteikia galingų priemonių parlamentiniams tyrimams ir, atvirkščiai, parlamentinis įgaliojimas yra veiksmingiausia audito rekomendacijų įgyvendinimo užtikrinimo forma. Bendradarbiavimas turėtų pagerėti užmezgus auditorių ir specializuotų parlamentinių komitetų, dirbančių su audito produktais (pvz., CONT, PAC, Audito komitetas ir kt.), ryšius . Lietuvos Respublikos valstybės kontrolė bendradarbiavimą su Seimo Audito komitetu laiko svarbiausiu prioritetu ir tai pripažinta bendrą Valstybės kontrolės ir Audito komiteto delegaciją pakvietus į Biudžeto kontrolės komiteto posėdį 2006 m. lapkričio mėn., kartu su panašia bendra Jungtinės Karalystės nacionalinės audito institucijos ir Viešosios apskaitos komiteto delegacija. 2007 m. gruodžio mėn. Biudžeto kontrolės komitetas surengė labai naudingą susitikimą su nacionalinių parlamentų biudžeto kontrolės komitetais. Manau, kad kuriame nors etape taip pat naudingas būtų panašus susitikimas su Ryšių palaikymo komiteto nariais.
Lisabonos sutarties, visų pirma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 317 straipsnio, kuriame nustatyta, kad siekdamos užtikrinti, kad asignavimai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus, valstybės narės bendradarbiauja su Komisija, įgyvendinimas yra dar vienas glaudesnio nacionalinių vyriausybių ir Europos Komisijos bendradarbiavimo įgyvendinant ES biudžetą stimulas.
Kiti klausimai
12. Ar atsiimtumėte savo kandidatūrą, jei Parlamentas pateiktų neigiamą nuomonę dėl Jūsų paskyrimo Audito Rūmų nare?
Patirtis, kurią įgijau per pastaruosius penkerius metus eidama valstybės kontrolierės pareigas, man leidžia teigti, kad aukščiausioji valstybinio audito institucija negali atlikti savo visuomeninio vaidmens be parlamento sutikimo ir supratimo. Tai vienodai galioja ir nacionaliniu, ir Europos lygmenimis. Nepaisant to, kad audito institucija yra savarankiška, ji negali veiksmingai veikti ir daryti reikiamą visuomeninį poveikį be parlamento paramos ir bendradarbiavimo. Todėl, jei Europos Parlamento nuomonė būtų nepalanki, savo kandidatūrą atsiimčiau.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
16.3.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
21
1
2
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Marta Andreasen, Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Zigmantas Balčytis, Jorgo Chatzimarkakis, Andrea Cozzolino, Ryszard Czarnecki, Luigi de Magistris, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Ingeborg Gräßle, Ville Itälä, Cătălin Sorin Ivan, Elisabeth Köstinger, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Jan Olbrycht, Søren Bo Søndergaard
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Christofer Fjellner, Edit Herczog, Monika Hohlmeier, Sidonia Elżbieta Jędrzejewska, Markus Pieper
