P6_TA(2008)0347
Gamtinių dujų vidaus rinka ***I
A6-0257/2008
2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių ( COM(2007)0529 – C6-0317/2007 – 2007/0196(COD) )
(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2007)0529 ),
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir EB sutarties 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą ( C6-0317/2007 ),
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones ( A6-0257/2008 ),
1.
pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2.
ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jį nauju tekstu;
3.
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
P6_TC1-COD(2007)0196
Europos Parlamento pozicija, priimta per pirmąjį svarstymą 2008 m. liepos 9 d., siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą
2008/.../EB,
iš dalies keičiančią Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių
(Tekstas svarbus EEE)
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 47 straipsnio 2 dalį, 55 ir 95 straipsnius,
atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą║,
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę OL C ...
,
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę OL C
172, 2008 7 5, p. 55.
,
laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos
OL C 211, 2008 8 19, p. 23.
,
kadangi: (1)
Nuo 1999 m. visoje Bendrijoje laipsniškai kuriamos gamtinių dujų (toliau – dujų) vidaus rinkos tikslas – visiems
Europos Sąjungos
vartotojams –
ir
piliečiams
, ir įmonėms
– suteikti realių pasirinkimo galimybių, naujų verslo ir daugiau tarpvalstybinės prekybos galimybių, kad būtų galima užtikrinti didesnį veiksmingumą, konkurencingas kainas, aukštesnius paslaugų standartus ir prisidėti prie tiekimo saugumo bei tvarumo.
(2)
2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių║ OL L 176, 2003 7 15, p. 57.
gerokai paskatino dujų vidaus rinkos kūrimą.
(3)
Tačiau šiuo metu visoms ▌bendrovėms
visose valstybėse narėse
neužtikrinama teisė parduoti dujas bet kurioje valstybėje narėje vienodomis sąlygomis, be diskriminacijos ar išvengiant nepalankių aplinkybių. Pabrėžtina, kad kiekvienoje valstybėje narėje kol kas nėra užtikrinama nediskriminacinė teisė naudotis tinklu ir vienodai veiksmingas teisės aktais nustatytos priežiūros lygis, nes ║ teisinė sistema yra nepakankama.
(4)
2007 m. sausio 10 d. Komisijos komunikate "Europos energetikos politika'║ pabrėžiama, kaip svarbu baigti kurti gamtinių dujų vidaus rinką ir sudaryti vienodas konkurencijos sąlygas visoms Bendrijoje įsisteigusioms
gamtinių
dujų
įmonėms
.
Tos pačios dienos Komisijos komunikatuose dėl dujų ir elektros energijos vidaus rinkos perspektyvų
ir
Komisijos
galutinėje
ataskaitoje dėl Europos dujų ir elektros energijos sektorių tyrimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 17 straipsnį
nurodyta, kad šiuo metu galiojančios taisyklės ir priemonės nesudaro sistemos, leisiančios sukurti tinkamai veikiančią vidaus rinką.
(5)
Veiksmingai neatskyrus tinklų nuo gavybos ir tiekimo veiklos, diskriminacijos
pavojus
▌ atsiranda ne tik eksploatuojant tinklą, bet ir kuriant paskatas vertikalios integracijos bendrovėms pakankamai investuoti į savo tinklus.
(6)
Valstybės narės regionų lygmeniu turėtų skatinti bendradarbiavimą ir prižiūrėti tinklo veiksmingumą. Kai kurios valstybės narės jau pateikė pasiūlymą, kaip galima siekti šio tikslo.
(7)
Dabar galiojančiomis teisinio ir funkcinio veiklos rūšių atskyrimo taisyklėmis dar nebuvo užtikrintas veiksmingas perdavimo sistemos operatorių atskyrimas
kiekvienoje valstybėje narėje, ir tai atsitiko iš dalies dėl to, kad galiojantys Bendrijos teisės aktai nebuvo visapusiškai įgyvendinti
. 2007 m. kovo 8–9 d. susitikime Briuselyje Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti teisės aktų pasiūlymus, kurių tikslas – tiekimo ir gavybos veiklą veiksmingai atskirti nuo tinklo eksploatavimo veiklos.
(8)
Veiksmingas atskyrimas galimas tik panaikinus vertikalios integracijos
įmonėms
būdingas paskatas diskriminuoti konkurentus teisės naudotis tinklu ir investicijų srityse. Nuosavybės atskyrimas, suprantamas kaip tinklo savininko paskyrimas tinklo operatoriumi, neturinčiu jokių tiekimo ir gavybos interesų, neabejotinai yra veiksmingiausias ir patikimiausias būdas išspręsti nuolat kylantį interesų konfliktą ir užtikrinti tiekimo saugumą. Dėl šios priežasties Europos Parlamentas 2007 m. liepos 10 d. Rezoliucijoje dėl dujų ir elektros vidaus rinkos perspektyvų
OL C 175 E, 2008 7 10, p. 206.
teigė, kad nuosavybės atskyrimas perdavimo lygmeniu yra veiksmingiausia priemonė skatinti investicijas į infrastruktūrą
nediskriminacinėmis
sąlygomis, sąžiningą naujų dalyvių prieigą prie tinklo ir rinkos skaidrumą. Todėl valstybės narės turėtų užtikrinti, kad tam pačiam asmeniui ar asmenims nebūtų leidžiama kontroliuoti (taip pat mažumos teisėmis blokuojant strateginės svarbos sprendimus, pvz., dėl investicijų) gavybos ar tiekimo įmonės ir tuo pat metu valdyti perdavimo sistemos operatoriaus ar perdavimo sistemos turto dalį ar naudotis bet kokiomis teisėmis to operatoriaus ar sistemos atžvilgiu. Ir atvirkščiai – kontroliuojant perdavimo sistemos operatorių tuo pat metu turėtų būti draudžiama valdyti tiekimo įmonės turto dalį ar naudotis bet kokiomis teisėmis tos įmonės atžvilgiu.
(9)
Bet kokia veiklos rūšių atskyrimo sistema turėtų būti veiksminga šalinant gamintojų ir perdavimo sistemos operatorių interesų konfliktus, kad būtų sukurtos iniciatyvos vykdyti būtinas investicijas ir užtikrinti prieigą naujiems dalyviams pagal skaidrų ir veiksmingą reguliavimo režimą, ir neturėtų sukurti apsunkinančio ir sudėtingo reguliavimo režimo nacionalinėms reguliavimo institucijoms, kurį būtų sudėtinga ar brangu įgyvendinti.
(10)
Dujos daugiausia ir vis labiau importuojamos į Europos Sąjungą iš trečiųjų šalių. Todėl Bendrijos teisės lygmeniu turėtų būti atsižvelgiama į specifinę dujų sektoriaus integraciją į pasaulio rinką, įskaitant tiekėjų ir vartotojų rinkų skirtumus.
(11)
Kadangi tam
tikrais atvejais dėl nuosavybės atskyrimo reikia pertvarkyti įmonių struktūras, ║ valstybėms narėms,
kurios nusprendžia įgyvendinti nuosavybės atskyrimą,
reikėtų suteikti papildomai laiko pasirengti taikyti atitinkamas nuostatas. Atsižvelgiant į vertikalias elektros energijos ir dujų sektorių sąsajas, nuostatos dėl veiklos rūšių atskyrimo turėtų būti taikomos abiejuose sektoriuose.
(12)
Valstybės narės, jei nori, gali taikyti šios direktyvos nuostatas, susijusias su efektyviu ir veiksmingu perdavimo sistemų ir perdavimo sistemos operatorių atskyrimu. Šis atskyrimas yra efektyvus tiek, kiek jis padeda užtikrinti perdavimo sistemos operatorių nepriklausomumą, taip pat tiek, kiek juo sukuriama tinkamesnė reguliavimo sistema, pagal kurią užtikrinama sąžininga konkurencija, pakankamai investicijų, naujų dalyvių patekimas į rinką ir gamtinių dujų rinkos integracija. Be to, toks atskyrimas paremtas organizacinėmis ir su perdavimo sistemos operatorių valdymu susijusiomis priemonėmis bei priemonėmis, susijusiomis su investicijomis, naujų gamybos pajėgumų įtraukimu į tinklą ir rinkos integracija vykdant regioninį bendradarbiavimą. Jis atitinka 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime išdėstytus reikalavimus.
(13)
Valstybės narės turėtų skatinti regioninį bendradarbiavimą ir turėti galimybę paskirti regionų koordinatorių, kuriam būtų pavesta sudaryti palankesnes sąlygas nacionalinių kompetentingų institucijų dialogui. Be to, prie sistemos tinkamai ir laiku reikėtų prijungti naujus gamintojus ir tiekimo įmones.
(14)
Siekdama užtikrinti deramą šios direktyvos įgyvendinimą, Komisija turėtų padėti valstybėms narėms, kurios šioje srityje patiria sunkumų.
(15)
Integruoto Europos energetikos tinklo tikslas labai svarbus siekiant užtikrinti tiekimo saugumą ir gerą dujų vidaus rinkos veikimą. Todėl Komisija, konsultuodamasi su suinteresuotomis šalimis (ypač su perdavimo sistemos operatoriais ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (Agentūra), įsteigta ...m. ... ...d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. .../2008 dėl Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros įsteigimo
OL L ...
, turėtų ištirti galimybę sukurti vieną Europos perdavimo sistemos operatorių ir išanalizuoti šio operatoriaus sukūrimo sąnaudas bei naudą, atsižvelgdama į rinkos integraciją bei veiksmingą ir patikimą perdavimo tinklo veikimą.
(16)
Kad būtų galima užtikrinti visišką tinklo eksploatavimo veiklos atskyrimą nuo tiekimo bei gavybos interesų ir užkirsti kelią keitimuisi konfidencialia informacija, tas pats asmuo neturėtų tuo pat metu būti perdavimo sistemos operatoriaus ir įmonės, atliekančios bet kokias gavybos ar tiekimo funkcijas, valdybų nariu. Dėl tos pačios priežasties tas pats asmuo neturėtų turėti teisės skirti perdavimo sistemos operatoriaus valdybų narius ir tuo pat metu valdyti tiekimo įmonės turto dalį.
(17)
Įsteigus tiekimo ir gavybos interesų neturinčius
perdavimo
operatorius, vertikalios integracijos bendrovės galėtų išlikti tinklo įrangos savininkėmis, ir tuo pat metu būtų galima užtikrinti veiksmingą interesų atskyrimą, jei nepriklausomas
perdavimo
sistemos operatorius vykdys visas tinklo operatoriaus funkcijas, ir bus įdiegti išsamūs reguliavimo ir teisės aktais nustatytos kontrolės mechanizmai.
(18)
Jeigu įmonė, kuriai priklauso perdavimo sistema, yra vertikalios integracijos įmonės dalis, valstybėms narėms turėtų būti
suteikiamos dvi pasirinkimo galimybės
: nuosavybės
atskyrimas
arba
nepriklausomo
perdavimo
sistemos
operatoriaus sukūrimas
.
(19)
Siekiant išplėtoti konkurenciją dujų vidaus rinkoje, ne namų ūkio klientams turėtų būti suteikta galimybė pasirinkti tiekėjus ir sudaryti sutartis dėl dujų tiekimo su keliais tiekėjais, užtikrinančiais jų dujų poreikius. Tokie klientai turėtų būti ginami nuo į sutartis įtraukiamų sąlygų dėl išimtinių teisių, pagal kurias siekiama neatsižvelgti į konkuruojančius ir (arba) papildomus pasiūlymus.
(20)
Įgyvendinant veiklos rūšių atskyrimą reikėtų laikytis viešojo ir
privataus
sektorių nediskriminavimo principo. Todėl tas pats asmuo, vienas ar kartu su kitais, neturėtų turėti galimybės daryti įtaką
tiek
perdavimo sistemos operatorių,
tiek
tiekimo įmonių padalinių sudėčiai, balsavimui ar
organų
sprendimų priėmimui. ▌
(21)
▌Tinklo eksploatavimo ir tiekimo veiklos atskyrimas turėtų būti įgyvendintas visoje Bendrijoje▌. Šią nuostatą reikėtų vienodai taikyti
Europos Sąjungoje
ir
trečiosiose šalyse įsisteigusioms įmonėms
. Siekiant užtikrinti, kad tinklo eksploatavimo ir tiekimo veikla visoje Bendrijoje būtų atskirta,
nacionalinėms
reguliavimo institucijoms reikėtų suteikti teisę atsisakyti sertifikuoti veiklos rūšių atskyrimo taisyklių nesilaikančius perdavimo sistemos operatorius. Kad
tarptautiniai Bendrijos įsipareigojimai
būtų vienodai
taikomi
visoje Bendrijoje ir
jų
būtų laikomasi ║ ,
Agentūrai
reikėtų suteikti teisę persvarstyti
nacionalinių
reguliavimo institucijų priimtus sprendimus dėl sertifikavimo.
(22)
Energijos tiekimo saugumo užtikrinimas – esminė sudedamoji visuomenės saugumo dalis, todėl jo užtikrinimas natūraliai susijęs su veiksmingu ║ dujų
vidaus
rinkos veikimu
ir valstybių narių atskirų rinkų integravimu
. Dujas
Europos Sąjungos
piliečiams galima tiekti tik naudojantis ║ tinklu. Veikiančios
, atviros, tikras prekybos galimybes turinčios
dujų rinkos, ypač tinklai ir kita su dujų tiekimu susijusi įranga, yra labai svarbūs visuomenės saugumui, ekonomikos konkurencingumui ir
Europos Sąjungos
piliečių gerovei. Nepažeisdama
savo
tarptautinių║ įsipareigojimų,
Komisija
mano, kad dujų perdavimo sektorius yra labai svarbus Bendrijai, todėl reikia papildomų apsaugos priemonių, susijusių su trečiųjų šalių įtaka, kad nekiltų grėsmė Bendrijos viešajai tvarkai, visuomenės saugumui ir
Europos Sąjungos
piliečių gerovei. Tokios priemonės taip pat būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi veiksmingo veiklos rūšių atskyrimo taisyklių.
(
23
)
Būtina užtikrinti laikymo sistemos operatorių nepriklausomumą, kad trečiosios šalys turėtų geresnes galimybes naudotis saugykloms, kurios yra techniškai ir (arba) ekonomiškai būtinos siekiant veiksmingai užtikrinti teisę naudotis sistema
klientų
aprūpinimo tikslais. Todėl saugyklas turėtų valdyti teisiškai atskirti subjektai, turintys veiksmingas teises priimti sprendimus, susijusius su turtu, kuris būtinas saugyklų techninei priežiūrai, eksploatavimui ir plėtrai. Taip pat reikia įpareigoti valstybes nares apibrėžti ir paskelbti nediskriminacinę ir aiškią sistemą, pagal kurią būtų nustatyta tinkama saugyklų reguliavimo tvarka, ir taip padidinti informacijos apie trečiosioms šalims siūlomus laikymo pajėgumus skaidrumą.
(24)
Nediskriminacinė teisė naudotis paskirstymo tinklu užtikrina galimybę pasiekti
klientus
mažmeniniu lygmeniu. Diskriminavimo
pavojus
suteikiant trečiosioms šalims teises naudotis sistemomis ir investuojant paskirstymo lygiu yra
mažesnis
, nei perdavimo lygiu, nes paskirstymo lygiu perkrova ir gavybos interesai apskritai yra ne tokie svarbūs
kaip
perdavimo lygiu. Be to, pagal Direktyvą 2003/55/EB funkcinis paskirstymo sistemos operatorių atskyrimas tapo privalomas tik 2007 m. liepos 1 d., o jo poveikį vidaus rinkai dar reikia įvertinti. Pagal dabar galiojančias teisinio ir funkcinio veiklos rūšių atskyrimo taisykles veiklos rūšis galima veiksmingai atskirti tik tuomet, jei tos taisyklės bus aiškiau apibrėžtos, tinkamai įgyvendintos ir atidžiai prižiūrimos. Todėl siekiant mažmeniniu lygmeniu sukurti vienodas sąlygas, paskirstymo sistemos operatorių veiklą reikėtų prižiūrėti, kad jie negalėtų naudotis turimais vertikalios integracijos pranašumais, susijusiais su konkurencine padėtimi rinkoje, ypač mažų
namų ūkio ir ne namų ūkio klientų
atžvilgiu.
(25)
Valstybės narės, siekdamos skatinti plačiau naudoti biodujas ir iš biomasės gaunamas dujas, turėtų taikyti konkrečias priemones, kurios padėtų sudaryti šių dujų gamintojams nediskriminacines galimybes patekti į dujų sistemą, su sąlyga, kad tai nuolat suderinama su atitinkamomis techninėmis taisyklėmis ir saugos standartais.
(26)
Direktyvoje 2003/55/EB nustatytas reikalavimas valstybėms narėms įsteigti
nacionalines
reguliavimo institucijas, kurioms būtų suteikta speciali kompetencija. Tačiau iš patirties matyti, kad reguliavimo veiksmingumą dažnai mažina ta aplinkybė, kad
nacionalinės
reguliavimo institucijos yra priklausomos nuo vyriausybės, joms trūksta įgaliojimų ir veiksmų laisvės. Dėl šios priežasties
pirmiau minėtame
susitikime Briuselyje Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti teisės aktų pasiūlymus, kurių tikslas – toliau derinti nacionalinių ║ reguliavimo institucijų įgaliojimus ir stiprinti jų nepriklausomumą.
(27)
Kad vidaus rinka tinkamai veiktų
ir visiškai nepriklausytų nuo visų kitų
viešųjų ar privačių bendrovių
interesų
,
nacionalinės
reguliavimo institucijos turi galėti priimti sprendimus visais svarbiais reguliavimo klausimais║.
(28)
Nacionalinėms
reguliavimo institucijoms reikėtų suteikti įgaliojimus priimti privalomus spendimus dėl
tinklo operatorių
ir taikyti veiksmingas, tinkamas ir
atgrasomąsias
sankcijas įsipareigojimų
nevykdantiems tinklo operatoriams
. Joms taip pat
reikėtų
suteikti įgaliojimus
,
neatsižvelgiant į taikomas konkurencijos taisykles
,
nuspręsti imtis bet kokių tinkamų priemonių,
susijusių su teise naudotis tinklais, siekiant veiksmingos konkurencijos, būtinos tam,
kad tinkamai veiktų rinka; taip pat užtikrinti aukštus viešųjų paslaugų standartus, siekiant atverti rinką, apsaugoti pažeidžiamus
klientus
ir užtikrinti visišką vartotojų apsaugos priemonių veiksmingumą. Šios nuostatos neturėtų prieštarauti Komisijos įgaliojimams, susijusiems su konkurencijos taisyklių taikymu, įskaitant įgaliojimą tikrinti Bendrijos masto ║ susijungimus, ir vidaus rinkos taisyklėms, pvz.,
laisvo
kapitalo judėjimo taisyklėms.
(29)
Nacionalinės reguliavimo institucijos ir finansų rinkų reguliavimo institucijos turėtų bendradarbiauti, siekdamos suteikti galimybę viena kitai matyti bendrą jų atitinkamų rinkų vaizdą. Joms turėtų būti suteikta teisė gauti reikiamą informaciją iš gamtinių dujų įmonių naudojantis tinkamais ir pakankamais įgaliojimais atlikti tyrimus, spręsti ginčus ir taikyti veiksmingas sankcijas.
(30)
Reikėtų aktyviai skatinti investuoti į stambius naujus infrastruktūros objektus tuo pat metu užtikrinant tinkamą ║ dujų vidaus rinkos veikimą. Siekiant sustiprinti infrastruktūros projektų, kuriems padaryta išimtis, teigiamą poveikį konkurencijai ir tiekimo saugumui, projekto planavimo etapu reikėtų ištirti rinkos dalyvių susidomėjimą projektu ir įgyvendinti perkrovos valdymo taisykles. Jei infrastruktūra yra daugiau nei vienos valstybės narės teritorijoje, prašymus padaryti išimtis turėtų nagrinėti
Agentūra
, kad būtų galima geriau atsižvelgti į infrastruktūros tarpvalstybinį poveikį ir palengvinti administracinį darbą. Be to, atsižvelgiant į
išskirtinį
šių stambių infrastruktūros projektų, kuriems padaryta išimtis, įgyvendinimo
pavojų
, tiekimo ir gavybos įmonėms reikėtų laikinai leisti iš dalies nesilaikyti veiklos rūšių atskyrimo taisyklių įgyvendinant minėtus projektus. Ši nuostata tiekimo saugumo sumetimais visų pirma turėtų būti taikoma naujiems Bendrijos dujotiekiams, kuriais dujos transportuojamos iš trečiųjų šalių į Bendriją.
(31)
Dujų vidaus rinkai trūksta likvidumo ir skaidrumo, o tai trukdo veiksmingai paskirstyti išteklius, apriboti
pavojų
ir naujiems dalyviams patekti į rinką. Reikia siekti, kad padidėtų pasitikėjimas rinka, jos likvidumas ir dalyvių skaičius, todėl būtina griežtinti įmonių, užsiimančių dujų tiekimo veikla, teisės aktais nustatytą priežiūrą. Tokie reikalavimai turėtų neprieštarauti galiojantiems Bendrijos teisėms aktams dėl finansų rinkų ir su jais derėti.
Nacionalinės
reguliavimo institucijos ir finansų rinkų reguliavimo institucijos turi bendradarbiauti, kad galėtų vienos kitoms užtikrinti galimybę prižiūrėti atitinkamas rinkas.
(32)
Struktūriniai dujų rinkos sunkumai, kylantys dėl tiekėjų koncentracijos, tiekimą apipinančių ilgalaikių sandorių ir paskesnio likvidumo trūkumo, lemia neskaidrią kainų struktūrą. Siekiant paaiškinti kainų struktūrą, reikia skaidriau sudaryti kainas, todėl turėtų būti privalomas prekybos įpareigojimas.
▌
(33)
Siekiant užtikrinti, kad visi vartotojai galėtų pasinaudoti konkurencijos teikiama nauda, reikia dar labiau sugriežtinti viešųjų paslaugų reikalavimus ir su jais susijusius bendruosius minimalius standartus. Pagrindinis tiekimo
klientams
veiklos aspektas – galimybė naudotis suvartojimo duomenimis, todėl vartotojams reikia suteikti galimybę jais naudotis, kad galėtų paskatinti konkurentus pateikti tais duomenimis pagrįstą pasiūlymą. Vartotojai taip pat turėtų turėti teisę gauti tinkamą informaciją apie suvartojamą energijos kiekį. Reguliariai teikiant duomenis apie energijos sąnaudas bus skatinama taupyti energiją, nes šie duomenys – tiesioginė grįžtamoji informacija vartotojams apie investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir elgesio pokyčius poveikį.
(34)
Siekiant užtikrinti, kad visuomenė ir mažosios bei vidutinio dydžio įmonės galėtų pasinaudoti dujų paslaugomis, reikia dar labiau sugriežtinti viešųjų paslaugų reikalavimus ir bendruosius minimalius standartus.
(35)
Valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą individualių modernių skaitiklių tiekimą pagal 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų
OL L 114, 2006 4 27, p. 64.
, siekiant vartotojams pateikti tikslią informaciją apie energijos suvartojimą ir užtikrinti efektyvumą galutiniam vartotojui.
(36)
Vartotojams šioje direktyvoje reikėtų skirti daugiausia dėmesio. Reikėtų sustiprinti ir užtikrinti vartotojų turimas teises, o jos turėtų užtikrinti ir daugiau skaidrumo bei geresnį atstovavimą. Vartotojų apsauga reiškia, kad konkurencinga rinka būtų naudinga visiems vartotojams. Vartotojų teises nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų stiprinti kurdamos paskatas, o įmonėms, kurios nesilaiko vartotojų apsaugos ir konkurencijos taisyklių, – taikydamos bausmes.
(37)
Vartotojai turėtų turėti galimybę sužinoti aiškią ir suprantamą informaciją apie savo teises energetikos srityje. Po savo 2007 m. liepos 5 d. komunikato "Rengiant Europos energijos vartotojų teisių chartiją" Komisija, pasikonsultavusi su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, įskaitant nacionalines reguliavimo institucijas, vartotojų organizacijas ir socialinius partnerius, turėtų pateikti prieinamą, patogią vartotojui chartiją, kurioje būtų išvardytos energijos vartotojų teisės, jau nustatytos galiojančiuose Bendrijos teisės aktuose, įskaitant šią direktyvą. Energijos tiekėjai turėtų užtikrinti, kad visi vartotojai gautų šios chartijos kopiją ir kad ši chartija būtų paskelbta viešai.
(38)
Siekdamos
prisidėti prie tiekimo saugumo,
valstybės narės turėtų glaudžiai bendradarbiauti,
tuo pat metu
užtikrindamos
solidarumą, ypač energijos tiekimo krizės atveju.
Šio tikslo pagrindu turėtų būti 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyva 2004/67/EB dėl priemonių, skirtų gamtinių dujų tiekimo patikimumui užtikrinti
OL L 127, 2004 4 29, p. 92.
.
(39)
Siekdamos sukurti dujų vidaus rinką, valstybės narės turėtų skatinti nacionalinių rinkų integravimą ir tinklo operatorių bendradarbiavimą Europos ir regionų lygmeniu.
Regioninės integracijos iniciatyvos yra svarbus pereinamasis žingsnis siekiant energetikos vidaus rinkų integracijos, kuri yra galutinis tikslas. Regioninis lygmuo padeda pagreitinti integracijos procesą ir susijusiems dalyviams, ypač valstybėms narėms, nacionalinėms reguliavimo institucijoms ir perdavimo sistemos operatoriams sudaro sąlygas bendradarbiauti konkrečiais klausimais.
(40)
Tikro visos Bendrijos vamzdynų tinklo sukūrimas turėtų būti vienas iš pagrindinių šios direktyvos tikslų, todėl Agentūra turėtų būti atsakinga už tarpvalstybinio tinklų sujungimo reglamentavimo klausimus ir regionines rinkas.
(41)
Nacionalinės reguliavimo
institucijos turėtų teikti informaciją rinkos dalyviams dar ir todėl, kad Komisija galėtų vykdyti įpareigojimą stebėti ir prižiūrėti ║ dujų
vidaus
rinką ir jos trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes raidos tendencijas, įskaitant šiuos aspektus: pasiūla ir paklausa, perdavimo ir paskirstymo infrastruktūros, tarpvalstybinė prekyba, investicijos, didmeninės ir vartotojų kainos, rinkos likvidumas ir patobulinimai aplinkosaugos bei veiksmingumo srityse.
(42)
Kadangi
šios direktyvos
tikslo, t. y. sukurti visiškai veikiančią dujų vidaus rinką, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl veiksmų masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Bendrijos
lygiu
, laikydamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Bendrija gali
patvirtinti
priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą
šia direktyva neviršijama to
, kas ║ būtina
nurodytam tikslui pasiekti
.
(43)
Valstybės narės su suinteresuotaisiais socialiniais partneriais turėtų atsižvelgti į Direktyvos 2003/55/EB pakeitimų poveikį, ypač į skirtingus modelius, kuriais siekiama užtikrinti perdavimo sistemos operatorių nepriklausomumą, atsižvelgiant į užimtumą, darbo sąlygas ir darbuotojų informavimo, konsultavimo bei dalyvavimo teises, siekiant sušvelninti neigiamas pasekmes.
(44)
2005 m. rugsėjo 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1775/2005 dėl teisės naudotis gamtinių dujų perdavimo tinklais sąlygų OL L 289, 2005 11 3, p. 1.
numatyta galimybė Komisijai priimti gaires, kad būtų užtikrintas būtinas suderinamumo lygis. Tokios gairės (t. y. privalomos įgyvendinimo priemonės) yra naudinga priemonė, kurią prireikus galima greitai pritaikyti.
(45)
Direktyvoje 2003/55/EB numatyta, kad vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką OL L 184, 1999 7 17, p. 23. ║
, turi būti priimtos tam tikros priemonės.
(46)
Sprendimas 1999/468/EB buvo iš dalies pakeistas
Tarybos sprendimu
2006/512/EB
OL L 200, 2006 7 22, p. 11.
, kuriuo
nustatyta
reguliavimo procedūra su tikrinimu bendro pobūdžio priemonėms, skirtoms iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio dokumento, priimto laikantis Sutarties 251 straipsnyje nurodytos tvarkos, nuostatas,
inter alia
,
jį papildant naujomis neesminėmis nuostatomis
.
▌
(47)
Direktyvą 2003/55/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:
1 straipsnis
Direktyvos 2003/55/EB pakeitimai
Direktyva 2003/55/EB iš dalies keičiama taip:
1)
1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
2.
Šia direktyva nustatytos taisyklės, taikomos gamtinėms dujoms, įskaitant suskystintas gamtines dujas (SGD), nediskriminacinėmis sąlygomis taip pat taikomos biodujoms ir iš biomasės gautoms dujoms ar kitų rūšių dujoms, jei šias dujas galima techniškai ir saugiai įleisti į gamtinių dujų sistemą ir ja transportuoti.
2)
2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
3 punktas keičiamas taip:
3.
"perdavimas" – tai gamtinių dujų transportavimas tinklu, kurį daugiausia sudaro didelio slėgio vamzdynai, išskyrus gavybos proceso vamzdynų tinklą ir didelio slėgio vamzdynų dalį, daugiausia naudojamą gamtinių dujų vietiniam paskirstymui, siekiant pristatyti jas klientams, išskyrus tiekimą;
b)
9 punktas pakeičiamas taip:
9.
"saugykla" – tai įrenginiai gamtinėms dujoms laikyti, priklausantys ir (arba) eksploatuojami gamtinių dujų įmonės, įskaitant dujų laikymui skirtą SGD įrenginių dalį, tačiau išskyrus tą dalį, kuri naudojama išimtinai gavybos operacijoms vykdyti, bei įrenginius, skirtus vien tik perdavimo sistemos operatoriams, atliekantiems savo funkcijas;
c)
14 punktas pakeičiamas taip:
14.
"papildomos paslaugos" – tai visos paslaugos, būtinos suteikiant teisę naudotis perdavimo ir (arba) paskirstymo tinklais ir (arba) SGD įrenginiais ir (arba) saugyklomis bei jas eksploatuojant, įskaitant apkrovos balansavimo, maišymo ir inertinių dujų įleidimo paslaugas, tačiau išskyrus įrenginius, skirtus vien tik perdavimo sistemos operatoriams, atliekantiems savo funkcijas;
d)
17 punktas pakeičiamas taip:
17.
"jungiantysis vamzdynas" – tai valstybių narių sieną kertantis ar tarp valstybių narių nutiestas ilgas dujotiekis, kurio pagrindinė paskirtis – sujungti tų valstybių narių nacionalines perdavimo sistemas;
e)
20 punktas
pakeičiamas
taip:
20.
"vertikalios integracijos įmonė" – tai gamtinių dujų įmonė ar tokių įmonių grupė, kurioje tas pats asmuo ar asmenys turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai vykdyti kontrolę,
kaip apibrėžta
2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės
(EB Susijungimų reglamento)
* 3 straipsnio 2 dalyje, kai ta įmonė ar grupė atlieka bent vieną iš perdavimo, paskirstymo, SGD ar laikymo funkcijų ir bent vieną iš gamtinių dujų gavybos ar tiekimo funkcijų;
____________________________
* OL L 24, 2004 1 29, p. 1.
f)
pridedami
šie ║ punktai:
34.
"dujų tiekimo sutartis" –
tai
gamtinių dujų tiekimo sutartis, išskyrus dujų rinkos išvestinę finansinę priemonę;
35.
"dujų rinkos išvestinė finansinė priemonė" –
tai
viena iš finansinių priemonių, nurodytų 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių priemonių rinkų* I priedo C skirsnio 5, 6 ar 7 punkte, kai ta priemonė susijusi su gamtinėmis dujomis;
36.
"kontrolė" –
tai
bet kokios teisės, sutartys arba kitos priemonės, kurios kiekviena atskirai arba visos kartu atsižvelgiant į
susijusias
teisės ar fakto aplinkybes, suteikia galimybę daryti lemiamą įtaką įmonei, ypač naudojantis:
a)
nuosavybės teise arba teise naudotis visu įmonės turtu arba jo dalimi;
b)
teisėmis ar sutartimis, kurios leidžia daryti lemiamą įtaką formuojant įmonės padalinius, balsuojant arba
organams
priimant sprendimus.║
Siekiant išvengti netikrumo, ilgalaikė transporto sutartis įmonėje, kuri yra gavybos ar tiekimo veiklos dalininkė, savaime nereiškia, kad ji kontroliuoja perdavimo sistemą;
37.
37
.
"atskira rinka" – tai valstybė narė, kuri neturi jungties su kitos valstybės narės nacionalinėmis perdavimo sistemomis ir (arba) kurios dujų tiekimą kontroliuoja trečiosios šalies asmuo arba asmenys;
"Europai svarbus projektas" – tai dujų infrastruktūros projektas, kurį vykdant Bendrija įgyja prieigą prie naujų dujų išteklių ir labiau įvairinamas dujų tiekimas daugiau nei vienoje valstybėje narėje;
39.
39
.
"sąžininga ir neiškraipyta konkurencija atviroje rinkoje" – tai visiems Europos Sąjungos tiekėjams lygios galimybės ir vienoda prieiga, už kuriuos atsakingos valstybės narės, nacionalinės reguliavimo institucijos ir Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūra (Agentūra), įsteigta ...m. ... ...d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. .../2008 dėl Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros įsteigimo**;
40.
"energijos nepriteklius" – tai tokia padėtis, kai namų ūkio nariai neišgali šildyti savo namų iki priimtino lygio, kuris grindžiamas Pasaulio sveikatos organizacijos rekomenduojamais lygiais;
41.
"prieinama kaina" – tai valstybių narių vidaus lygmeniu, konsultuojantis su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, socialiniais partneriais ir atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais ir atsižvelgiant į 40 punkte numatytą energijos nepritekliaus apibrėžtį, nustatyta kaina;
42.
"pramoninės veiklos teritorija" – tai privati geografinė zona, kurioje yra gamtinių dujų tinklas, kurį valdo viena bendrovė, turinti jungtį su perdavimo arba paskirstymo tinklu:
a)
kuris daugiausia tiekia tinklo operatoriaus arba prisijungusių įmonių pramoninėms reikmėms, arba
b)
kuris tiekia ribotam pramoninių vartotojų arba klientų, susijusių su pramonine veikla pramoninės veiklos teritorijoje, skaičiui.
______________________________
*
OL L 145, 2004 4 30, p. 1.
** OL L ..."
3)
3 straipsnis iš dalies pakeičiamas taip:
a)
2 dalis pakeičiama taip:
Visiškai atsižvelgdamos į atitinkamas Sutarties nuostatas, visų pirma į jos 86 straipsnį, valstybės narės gamtinių dujų įmonėms gali nustatyti įpareigojimus teikti bendros ekonominės svarbos viešąsias paslaugas, kurios gali būti susijusios su saugumu, įskaitant tiekimo saugumą, reguliarumą ir kokybę bei aplinkos apsaugą, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą ir klimato apsaugą.
b)
3 dalis pakeičiama taip:
3.
Valstybės narės imasi reikiamų priemonių, siekdamos apsaugoti galutinius klientus bei ypač siekdamos, kad būtų taikomos tinkamos pažeidžiamų klientų apsaugos priemonės, įskaitant draudimą nutraukti dujų tiekimą pensininkams ir neįgaliems asmenims žiemą. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės turi pripažinti energijos nepriteklių ir pateikti pažeidžiamo kliento apibrėžimą. Valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų taikomos su pažeidžiamais klientais susijusios teisės ir prievolės, ypač turi imtis priemonių atokiuose regionuose esantiems galutiniems klientams apsaugoti. Jos turi užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos laipsnį, ypač atsižvelgiant į sutarties sąlygų, informacijos teikimo ir ginčų sprendimo mechanizmų skaidrumą. Valstybės narės turi užtikrinti, kad galintis pakeisti tiekėją klientas iš tiesų galėtų lengvai prisijungti prie naujo tiekėjo. Tarp priemonių, taikomų bent namų ūkio klientams, turi būti nustatytosios A priede.
c)
po 3 dalies įterpiamos šios dalys:
"3a. Valstybės narės nacionaliniuose veiksmų planuose imasi reikiamų priemonių energijos nepritekliaus problemai spręsti, siekdamos užtikrinti, kad energijos nepriteklių patiriančių žmonių skaičius iš tiesų mažėtų, ir apie šias priemones praneša Komisijai. Kiekviena valstybė narė atsakinga už tai, kad, vadovaudamasi subsidiarumo principu ir pasikonsultavusi su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis bei suinteresuotomis šalimis, taip pat atsižvelgdama į 2 straipsnio 40 punktą, pateiktų energijos nepritekliaus apibrėžtį nacionaliniu lygiu. Šios priemonės gali apimti socialinės apsaugos sistemos pašalpas, paramą energijos vartojimo efektyvumo patobulinimams ir energijos gamybai kuo mažiausiomis kainomis, ir negali trukdyti 23 straipsnyje nurodytam rinkos atvėrimui. Komisija pateikia gaires, pagal kurias nustatomas šių priemonių poveikis energijos nepritekliui ir rinkos veikimui.
3b.
Valstybės narės užtikrina, kad visi klientai turėtų teisę gauti dujas iš tiekėjo, jei pastarasis su tuo sutinka, nepriklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje tiekėjui suteiktas leidimas ar jis kaip nors kitaip patvirtintas. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės imasi visų reikiamų priemonių, užtikrinančių, kad įmonės, kurios patvirtinamos kaip tiekėjos kitoje valstybėje narėje, galėtų būti tikėjomis jų piliečiams be pareigos laikytis jokių kitų sąlygų."
d)
4 dalis pakeičiama taip:
4.
Valstybės narės įgyvendina atitinkamas priemones, siekdamos socialinės ir ekonominės sanglaudos tikslų, kad būtų sumažintos energijos kainos mažų pajamų namų ūkio klientams ir užtikrintos tos pačios sąlygos atokiose vietovėse gyvenantiems klientams, ir siekdamos aplinkos apsaugos tikslų. Tarp šių priemonių gali būti energijos vartojimo efektyvumo ir (arba) paklausos valdymo priemonės, kovos su klimato kaita ir tiekimo saugumo būdai, taip pat visų pirma tarp jų gali būti atitinkamų ekonominių paskatų taikymas, tam tikrais atvejais panaudojant visas esamas nacionalines ir Bendrijos priemones būtinosios tinklo infrastruktūros, įskaitant tinklų sujungimo pajėgumus, priežiūrai ir statybai.
e)
po 4 dalies įterpiamos šios dalys:
4a.
Siekdamos skatinti energijos vartojimo efektyvumą nacionalinės reguliavimo institucijos įgalioja gamtinių dujų įmones nustatyti tokias kainų nustatymo formules, kad kaina didėtų didėjant vartojimui, ir užtikrina aktyvų klientų ir paskirstymo sistemos operatorių dalyvavimą sistemos darbe remiant priemonių, kuriomis siekiama optimizuoti dujų vartojimą, ypač piko valandomis, taikymą. Tokiomis kainų nustatymo formulėmis, derinamomis su pažangiaisiais skaitikliais ir sistemomis, skatinama efektyviai vartoti energiją ir nustatyti kiek įmanoma žemesnę kainą namų ūkio vartotojams, ypač tiems namų ūkio vartotojams, kurie kenčia nuo energijos nepritekliaus.
4b.
Valstybė narė parūpina, kad būtų vienas kontaktinis centras, siekdama užtikrinti, jog vartotojai galėtų gauti visą būtiną informaciją, susijusią su jų teisėmis, galiojančiais teisės aktais bei žalos atlyginimo priemonėmis, kuriomis jie gali naudotis kilus ginčui.
f)
po 5 dalies įterpiama ši dalis:
5a.
Šios direktyvos įgyvendinimas negali turėti neigiamų pasekmių atitinkamų darbuotojų užimtumui, darbo sąlygoms ir jų informavimo, konsultavimo bei dalyvavimo teisėms. Siekdamos sumažinti tokias neigiamas pasekmes, valstybės narės konsultuojasi su atitinkamais socialiniais partneriais dėl visų šios direktyvos pakeitimų įgyvendinimo. Komisija apie konsultacijas ir vykdytas priemones praneša dujų ir elektros energijos sektorių socialinio dialogo komitetams.
4)
4 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
2.
Kai valstybės narės yra nustačiusios leidimų išdavimo tvarką, jos nustato objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus, kuriuos turi įvykdyti įmonė, prašanti išduoti jai leidimą gamtinių dujų įrengimams statyti ir (arba) juos eksploatuoti arba prašanti išduoti leidimą tiekti gamtines dujas. Valstybės narės jokiu būdu neturi teisės susieti leidimų išdavimo su kriterijais, kurie suteikia teisę kompetentingoms institucijoms spręsti savo nuožiūra. Nediskriminaciniai leidimų išdavimo kriterijai ir tvarka skelbiami viešai. Valstybės narės užtikrina, kad vykdant leidimų išdavimo procedūras, susijusias su įrenginiais, vamzdynas ir tam tikra įranga, būtų tinkamai atsižvelgiama į dujų vidaus rinkos projekto svarbą.
5)
Po 5 straipsnio įterpiami
šie straipsniai:
5a straipsnis
Regioninis solidarumas
1.
Kad
gamtinių dujų vidaus rinkoje
užtikrintų saugų ║ tiekimą ║ , valstybės narės
, neužkraudamos rinkos dalyviams neproporcingos naštos,
bendradarbiauja siekdamos skatinti regioninį ir dvišalį solidarumą.
2.
Bendradarbiaujama esant aplinkybėms, kurios sukelia ar per trumpą laiką gali sukelti didelį tiekimo sutrikimą, turintį įtakos valstybei narei. Bendradarbiaujama šiose srityse:
a)
ekstremalios padėties nacionalinių priemonių, nurodytų Direktyvos 2004/67/EB 8 straipsnyje, koordinavimas;
b)
jungiamųjų elektros energijos linijų ir gamtinių dujų vamzdynų nustatymas ir, prireikus, jų diegimas ar modernizavimas;
c)
tarpusavio pagalbos teikimo sąlygos ir praktinės priemonės.
3.
Apie šį bendradarbiavimą informuojama Komisija
, kitos valstybės narės ir rinkos dalyviai
.
▌
5b straipsnis
Regioninio bendradarbiavimo skatinimas
1.
Nacionalinės reguliavimo institucijos
bendradarbiauja ▌ siekdamos
pirmojo ir tarpinio žingsnio siekiant visiškai liberalizuoti dujų vidaus rinką – suderinti rinkos modelius ir
bent
vieno regiono
mastu integruoti
savo
nacionalines rinkas. Visų pirma,
jos
skatina tinklo operatorių bendradarbiavimą regionų mastu ir
palengvina jų integraciją regiono mastu, siekdamos sukurti konkurencingą vidaus rinką, sudaryti geresnes sąlygas suderinti jų teisinę, reguliavimo ir techninę sistemą, bet svarbiausia – integruoti Europos Sąjungoje išlikusias dujų "salas". Valstybės narės taip pat skatina tarptautinį ir regioninį nacionalinių reguliavimo institucijų bendradarbiavimą.
2.
Agentūra bendradarbiauja su nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir perdavimo sistemos operatoriais (pagal III ir IV skyrius), siekdama užtikrinti regionų reguliavimo sistemų suartėjimą su tikslu sukurti konkurencingą vidaus rinką. Kai Agentūra mano, kad reikia privalomų šio bendradarbiavimo taisyklių, ji teikia atitinkamas rekomendacijas. Regioninėse rinkose 24d straipsnyje nurodytose srityse Agentūra laikoma kompetentinga institucija.
6)
7 straipsnis pakeičiamas taip:
7 straipsnis
Perdavimo sistemų ir perdavimo sistemos operatorių atskyrimas
1.
Valstybės narės užtikrina, kad nuo
... *
:
a)
kiekviena įmonė, kuriai priklauso perdavimo sistema, veiktų kaip perdavimo sistemos operatorius;
b)
tas pats asmuo ar asmenys neturėtų teisės,
atskirai arba kartu
:
i)
tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti įmonę, atliekančią bet kokias gavybos ar tiekimo funkcijas, ir tuo pat metu tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti perdavimo sistemos operatorių ▌ , valdyti
bet kokią
jo
turto dalį arba naudotis bet kokiomis teisėmis to operatoriaus ▌atžvilgiu, arba
ii)
tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti perdavimo sistemos operatorių ▌ir tuo pat metu tiesiogiai arba netiesiogiai kontroliuoti įmonę, atliekančią bet kokias gavybos ar tiekimo funkcijas, valdyti
bet kokią
jos turto dalį arba naudotis bet kokiomis teisėmis tos įmonės atžvilgiu;
c)
tas pats asmuo ar asmenys neturėtų teisės skirti perdavimo sistemos operatoriaus ▌ stebėtojų tarybos, administracinės valdybos arba teisiškai įmonę atstovaujančių padalinių
narių
ir tuo pat metu valdyti
bet kokią
įmonės, atliekančios bet kokias gavybos ar tiekimo funkcijas, turto dalį ar naudotis bet kokiomis teisėmis tos įmonės atžvilgiu;
d)
tas pats asmuo neturėtų teisės tuo pat metu būti įmonės, atliekančios bet kokias gavybos ar tiekimo funkcijas, ir perdavimo sistemos operatoriaus ar perdavimo sistemos stebėtojų tarybos, administracinės valdybos arba teisiškai įmonę atstovaujančių padalinių nariu;
e)
tas pats asmuo ar asmenys neturėtų teisės eksploatuoti perdavimo sistemos pagal valdymo sutartį arba kitu ne nuosavybės būdu daryti jai įtakos, arba tiesiogiai ar netiesiogiai kontroliuoti įmonės, atliekančios bet kokias gavybos arba tiekimo funkcijas, ar valdyti bet kokią jos turto dalį ar naudotis bet kokiomis teisėmis tos įmonės atžvilgiu.
2.
1 dalies b punkte nurodytiems turtiniams interesams ir teisėms visų pirma priklauso:
a)
kapitalo ar verslo turto dalies nuosavybė
;
b)
įgaliojimas naudotis balsavimo teisėmis
;
c)
įgaliojimai skirti stebėtojų tarybos, administracinės valdybos arba teisiškai įmonę atstovaujančių padalinių narius
; arba
d)
teisė gauti dividendus ar kitokią pelno dalį.
3.
1 dalies b punkte sąvoka "įmonė, atliekanti bet kokias gavybos ar tiekimo funkcijas" atitinka sąvoką
"
įmonė, atliekanti ║ bent vieną iš gamybos ar tiekimo funkcijų",
apibrėžtą Direktyvoje
2003/54/EB ║ , o sąvokos "perdavimo sistemos operatorius" ir "perdavimo sistema" atitinka Direktyvoje 2003/54/EB apibrėžtas "perdavimo sistemos operatoriaus" ir "perdavimo sistemos" sąvokas.
║
4.
Valstybės narės vykdo vertikaliai integruotų įmonių veiklos rūšių atskyrimo proceso priežiūrą ir pateikia Komisijai ataskaitą apie padarytą pažangą.
5.
Iki ...
**
valstybės narės gali leisti nukrypti nuo 1 dalies b ir c punktų, jei perdavimo sistemos operatoriai nėra vertikalios integracijos įmonės dalis.
6.
1 dalies a punkte nurodytas įpareigojimas laikomas įvykdytu, jei keletas įmonių, kurioms priklauso perdavimo sistemos, įsteigia bendrąją įmonę, kuri atlieka atitinkamų perdavimo
sistemos
operatoriaus funkcijas keliose valstybėse narėse.▌
7.
Jei 1 dalies b–e punktuose nurodytas asmuo yra valstybė narė arba kitas viešasis subjektas, du atskiri viešieji subjektai, viena vertus, kontroliuojantys perdavimo sistemos operatorių arba perdavimo sistemą, kita vertus, kontroliuojantys įmonę, atliekančią bet kokias gavybos arba tiekimo funkcijas, nelaikomi tuo pačiu asmeniu ar asmenimis.
8.
Valstybės narės užtikrina, kad perdavimo sistemos operatoriaus, kuris priklausė vertikalios integracijos įmonei, ir to perdavimo sistemos operatoriaus darbuotojų turima 10 straipsnio 1 dalyje nurodyta neskelbtina komercinė informacija nebūtų perduota įmonėms, atliekančioms bet kokias gavybos ir tiekimo funkcijas.
9.
Jeigu ...*** perdavimo sistema priklauso vertikalios integracijos įmonei, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti 1 dalies.
Tokiu atveju valstybės narės laikosi IVa skyriaus nuostatų.
Vertikalios integracijos įmonėms, kurioms nuosavybės teise priklauso perdavimo sistema, jokiu būdu netrukdoma imtis veiksmų, kad jos galėtų laikytis 1 dalies nuostatų.
__________________
*
Vieneri metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] perkėlimo dienos.
**
Dveji metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] perkėlimo dienos.
*** Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo diena.
7)
po 7 straipsnio įterpiami
šie║ straipsniai:
7a straipsnis
Perdavimo sistemos savininkų ir perdavimo sistemos operatorių kontrolė
1.
Nepažeidžiant tarptautinių Bendrijos įsipareigojimų, trečiosios šalies asmuo ar asmenys neturi teisės kontroliuoti perdavimo sistemų ar perdavimo sistemos operatorių.
2.
Jeigu Bendrija pasirašo susitarimą su viena ar keliomis trečiosiomis šalimis,
kuriuo siekiama sukurti bendrą investicijų į energetikos sektorių sistemą ir atverti trečiosios šalies energetikos rinką taip pat ir Europos Sąjungoje įsikūrusioms įmonėms,
gali būti leidžiama nukrypti nuo 1 dalies.
7b straipsnis
Perdavimo sistemos operatorių paskyrimas ir sertifikavimas
1.
Įmones, kurioms priklauso perdavimo sistema ir kurias nacionalinė reguliavimo institucija pagal
šiame straipsnyje
nurodytą sertifikavimo tvarką sertifikavo kaip atitinkančias 7 straipsnio 1 dalies ir 7a straipsnio reikalavimus, valstybės narės patvirtina ir paskiria perdavimo sistemos operatoriais. Apie perdavimo sistemos operatorių paskyrimą pranešama Komisijai ir paskelbiama
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
2.
Nepažeidžiant tarptautinių Bendrijos įsipareigojimų, prašymas sertifikuoti perdavimo sistemos savininką ar perdavimo sistemos operatorių, kurį pagal 7a straipsnį kontroliuoja trečiosios šalies asmuo ar asmenys, atmetamas, nebent perdavimo sistemos savininkas ar perdavimo sistemos operatorius įrodo, kad joks operatorius, užsiimantis dujų gavybos ar tiekimo arba elektros energijos gamybos ar tiekimo veikla, arba trečioji šalis ║ tiesiogiai ar netiesiogiai negali daryti įtakos atitinkamam subjektui
pažeidžiant 7 straipsnio 1 dalį
.
3.
Perdavimo sistemos operatorius praneša
nacionalinei
reguliavimo institucijai apie bet kokį planuojamą sandorį, dėl kurio reikėtų iš naujo įvertinti atitiktį 7 straipsnio 1 dalies arba 7a straipsnio reikalavimams.
4.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos nuolat kontroliuoja, ar perdavimo sistemos operatoriai atitinka 7 straipsnio 1 dalies ir 7a straipsnio reikalavimus. Kad užtikrintų atitiktį tiems reikalavimams, jos pradeda sertifikavimo procedūrą:
a)
gavusios perdavimo sistemos operatoriaus pranešimą pagal 3 dalį;
b)
savo iniciatyva, jeigu sužino, kad dėl planuojamo pasikeitimo, susijusio su teisėmis ar įtaka perdavimo sistemos savininkų ar perdavimo sistemos operatorių atžvilgiu, gali būti pažeisti 7 straipsnio 1 dalies ar 7a straipsnio reikalavimai, arba turi pagrindo manyti, kad tie reikalavimai jau buvo pažeisti; arba
c)
gavusios pagrįstą Komisijos prašymą.
5.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos priima sprendimą dėl perdavimo sistemos operatoriaus sertifikavimo per keturis mėnesius nuo perdavimo sistemos operatoriaus pranešimo arba Komisijos prašymo dienos.
Laikoma
, kad perdavimo sistemos operatorius buvo sertifikuotas
, jeigu nacionalinės reguliavimo institucijos per tą laikotarpį nepriima sprendimo
.
Aiškus
arba numanomas
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimas gali įsigalioti tik užbaigus 6–9 dalyse nustatytą procedūrą ir tik tuo atveju, jei Komisija
dėl jo
nepareiškia prieštaravimų.
6.
Apie
aiškų
arba numanomą sprendimą dėl perdavimo sistemos operatoriaus sertifikavimo
nacionalinė
reguliavimo institucija nedelsdama praneša Komisijai ir kartu pateikia atitinkamą informaciją apie šį sprendimą.
7.
Komisija nagrinėja pranešimą, kai tik jį gauna. Jei Komisija nustato, kad kyla pagrįstų abejonių, ar
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimas atitinka 7 straipsnio 1 dalies, 7a straipsnio arba 7b straipsnio 2 dalies reikalavimus, per du mėnesius nuo pranešimo gavimo ji nusprendžia pradėti nagrinėjimo procedūrą. Šiuo atveju Komisija
nacionalinės
reguliavimo institucijos ir atitinkamo perdavimo sistemos operatoriaus prašo pateikti pastabas. Jeigu Komisija pageidauja gauti papildomos informacijos, minėtą dviejų mėnesių laikotarpį galima pratęsti dar dviem mėnesiais, pradedant skaičiuoti nuo tos dienos, kai buvo gauta visa informacija.
8.
Jei Komisija nusprendžia pradėti nagrinėjimo procedūrą, ║ per keturis mėnesius nuo tokio sprendimo dienos ji priima galutinį sprendimą:
a)
neprieštarauti
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimui,
arba
b)
reikalauti, kad atitinkama
nacionalinė
reguliavimo institucija iš dalies pakeistų ar atšauktų savo sprendimą, jei Komisija mano, kad
nebuvo laikomasi
7 straipsnio 1 dalies, 7a straipsnio ar 7b straipsnio 2 dalies reikalavimų ║.
9.
Jei Komisija per atitinkamai 7 ir 8 dalyse nustatytus laikotarpius nenusprendžia pradėti nagrinėjimo procedūros arba nepriima galutinio sprendimo, laikoma, kad ji neprieštarauja
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimui.
10.
Nacionalinė reguliavimo
institucija per keturias savaites įgyvendina Komisijos sprendimą iš dalies pakeisti ar atšaukti sertifikavimo sprendimą ir apie tai praneša Komisijai.
11.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos ir Komisija gali pareikalauti, kad perdavimo sistemos operatoriai ir įmonės, atliekančios bet kokias gavybos ar tiekimo funkcijas, pateiktų visą informaciją, būtiną šiame straipsnyje nustatytoms užduotims atlikti.
12.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos ir Komisija užtikrina neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą.
▌
13.
Šiame straipsnyje išdėstytos procedūros, ypač 2 dalyje nurodyti apribojimai, netaikomos pirmiau tiekimo grandinėje esantiems vamzdynams, kuriais siekiama tik tiesiogiai sujungti dujų tiekimo kilmės šalių tinklus su Bendrijos teritorijoje esančiu paskirties tašku, ir šių vamzdynų atnaujinimams.
7c straipsnis
Laikymo sistemos ir SGD sistemos operatorių paskyrimas
Laikotarpiui, kurį valstybės narės nustato atsižvelgdamos į veiksmingumą ir ekonominę pusiausvyrą, valstybės narės paskiria arba reikalauja, kad gamtinių dujų įmonės, kurioms priklauso saugyklos ar SGD įrenginiai, paskirtų vieną ar kelis sistemos operatorius.
8)
8
straipsnis iš dalies
pakeičiamas taip:
a)
1 dalis iš dalies pakeičiama taip:
i)
a punktas pakeičiamas taip:
a)
atsižvelgdamas į ekonomines sąlygas ir
deramai atsižvelgdamas į aplinką
, eksploatuoja, prižiūri ir plėtoja saugius, patikimus ir veiksmingus perdavimo, laikymo ir (arba) SGD įrenginius,
užtikrinant atvirą rinką naujiems dalyviams
;
ii)
po b punkto įterpiamas šis punktas:
ba) sukuria pakankamus tinklų sujungimo pajėgumus, t. y. sujungia savo perdavimo infrastruktūros objektus, norėdami patenkinti pagrįstą pajėgumų paklausą, palengvinti efektyvų bendros rinkos veikimą ir paisyti dujų tiekimo saugumo reikalavimų;
b)
3 dalis pakeičiama taip:
3.
Valstybės narės per nacionalines reguliavimo institucijas gali reikalauti, kad perdavimo sistemos operatoriai laikytųsi minimaliųjų perdavimo sistemos, įskaitant tinklų sujungimo pajėgumus, priežiūros ir plėtros reikalavimų. Nacionalinėms reguliavimo institucijoms turėtų būti suteikta plačių galių vartotojų apsaugai Europos Sąjungoje užtikrinti.
c)
pridedama ši dalis:
4a.
Atlikdami savo funkcijas perdavimo sistemos operatoriai atsižvelgia į Europos dujų perdavimo sistemos operatorių tinklo patvirtintas veikimo rinkoje taisykles.
9)
9 straipsnis išbraukiamas.
▌
10)
10 straipsnis
pakeičiamas
taip:
10 straipsnis
Perdavimo sistemos operatoriams ir perdavimo sistemos savininkams galiojantys konfidencialumo reikalavimai
1.
Nepažeisdamas 16 straipsnio nuostatų ar bet kurios kitos teisinės pareigos atskleisti informaciją, kiekvienas perdavimo, laikymo ir (arba) SGD sistemos operatorius ir perdavimo sistemos savininkai užtikrina vykdant veiklą gautos neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą, pasirūpina, kad su jų veikla susijusi informacija, kuri gali suteikti komercinį pranašumą, nebūtų atskleista šališkai ir ypač neatskleidžia jokios neskelbtinos komercinės informacijos kitiems bendrovės padaliniams, nebent to reikia verslo sandoriui atlikti. Kad būtų griežtai laikomasi informacijos
atskyrimo
taisyklių, reikia taip pat užtikrinti, kad perdavimo sistemos savininkas ir likusioji bendrovės dalis nesinaudotų bendromis tarnybomis, išskyrus išimtinai administracines ar IT funkcijas (pvz., neturėtų bendros teisės tarnybos).
2.
Susijusioms įmonėms parduodant ar įsigyjant gamtines dujas, perdavimo, laikymo ir (arba) SGD sistemos operatoriai nepiktnaudžiauja neskelbtina komercine informacija, kurią gauna iš trečiųjų šalių, suteikdami joms teisę naudotis sistema arba derėdamiesi dėl šios teisės.║
3.
Komercinė neskelbtina informacija nustatoma taikant objektyvius ir skaidrius kriterijus.
11)
12 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
1 dalis pakeičiama taip:
1.
Kiekvienas paskirstymo sistemos operatorius yra atsakingas už ilgalaikį sistemos gebėjimą vykdyti pagrįstus dujų tiekimo reikalavimus eksploatuojant, prižiūrint ir plėtojant ekonomikos sąlygomis saugią, patikimą ir veiksmingą paskirstymo sistemą savo regione, deramai atsižvelgiant į aplinką ir skatinant energijos vartojimo efektyvumą.
b)
4 dalis pakeičiama taip:
4.
Kiekvienas paskirstymo sistemos operatorius teikia sistemos naudotojams informaciją, kuri jiems reikalinga siekiant veiksmingai prieiti prie sistemos ir ja naudotis.
c)
po 4 dalies įterpiamos šios dalys:
4a.
Iki ...
*
paskirstymo sistemos operatorius atitinkamai nacionalinei reguliavimo institucijai pateikia pasiūlymą dėl atitinkamų informacijos ir ryšių sistemų įdiegimo siekiant teikti 4 dalyje nurodytą informaciją. Šiuo pasiūlymu, inter alia, palengvinamas dvikrypčių elektroninių skaitiklių, kurie iki
...
**
turėtų būti prieinami visiems klientams, naudojimas, galutinių klientų ir paskirstytų gamintojų aktyvus dalyvavimas sistemos darbe ir naujausios informacijos mainai tarp paskirstymo ir perdavimo sistemos operatorių siekiant tinkamiausiai naudoti turimus gavybos, tinklų ir paklausos išteklius.
4b.
Iki ...
***
nacionalinės reguliavimo institucijos patvirtina arba atmeta 4a dalyje nurodytus pasiūlymus. Nacionalinės reguliavimo institucijos užtikrina visišką įdiegiamų informacijos ir ryšių sistemų sąveiką. Šiuo tikslu jos gali priimti gaires ir raginti iš dalies pakeisti 4a dalyje minėtus pasiūlymus.
4c.
Prieš pranešdama paskirstymo sistemos operatoriui apie savo sprendimą dėl 4a dalyje minėto pasiūlymo, nacionalinė reguliavimo institucija apie tai praneša Agentūrai arba, jei ši dar neveikia, Komisijai. Agentūra arba Komisija užtikrina, kad įdiegiamos informacijos ir ryšių sistemos palengvintų dujų vidaus rinkos plėtrą ir dėl jų neatsirastų naujų techninių kliūčių.
__________________
*
Vieneri metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo dienos.
**
Dešimt metų nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo dienos.
***
Dveji metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo dienos.
12)
Po IV skyriaus įterpiami šie skyriai:
IVa SKYRIUS
Nepriklausomi perdavimo sistemos operatoriai
12a straipsnis
Taikymo sritis
Šio skyriaus nuostatos taikomos, kai pagal 7 straipsnio 7 dalį valstybė narė nusprendžia netaikyti 7 straipsnio 1 dalies.
12b straipsnis
Turtas, įrenginiai, darbuotojai ir identitetas
1.
Perdavimo sistemos operatoriai turi turėti visus žmogiškuosius, materialinius ir finansinius išteklius, kurie reikalingi jų įsipareigojimams pagal šią direktyvą įvykdyti ir dujų perdavimo veiklai vykdyti, visų pirma:
a)
dujų perdavimo veiklai vykdyti reikalingas turtas, įskaitant perdavimo tinklą, nuosavybės teise priklauso perdavimo sistemos operatoriui;
b)
perdavimo sistemos operatorius samdo dujų perdavimo veiklai vykdyti, įskaitant visų bendrų užduočių atlikimą, reikalingą personalą;
c)
vieno vertikalios integracijos įmonės padalinio personalo nuoma ir paslaugų teikimas kitiems vertikalios integracijos įmonės padaliniams yra draudžiami;
d)
atitinkamus finansinius išteklius, kurių reikia būsimiems investicijų projektams įgyvendinti ir (arba) esamam turtui pakeisti, pirmiausia suteikia vertikalios integracijos įmonė, gavusi tinkamą perdavimo sistemos operatoriaus prašymą ir laikydamasi metinio finansinio plano, nurodyto 12f straipsnyje;
e)
perdavimo sistemos operatoriai ir vertikalios integracijos įmonė nesinaudoja tų pačių išorinių rangovų arba konsultantų paslaugomis, taip pat šiai įmonei ir šiems operatoriams negalima naudotis tomis pačiomis informacinių technologijų sistemomis arba įranga, fizinėmis patalpomis ir prieigos saugumo sistemomis.
2.
Dujų perdavimo veiklą, be 8 straipsnyje išvardytos veiklos, sudaro bent jau ši veikla:
a)
atstovavimas perdavimo sistemos operatoriui ir ryšių su trečiosiomis šalimis bei reguliavimo institucijomis palaikymas;
b)
atstovavimas perdavimo sistemos operatoriui Europos perdavimo sistemos operatorių tinkle;
c)
prieigos trečiajai šaliai suteikimas ir jos reguliavimas;
d)
visų su perdavimo sistema susijusių mokesčių surinkimas, įskaitant prieigos mokesčius, balansavimo mokesčius už papildomas paslaugas, pvz., dujų valymą, paslaugų pirkimą (balansavimo išlaidos, energija nuostoliams padengti);
e)
perdavimo sistemos eksploatavimas, priežiūra ir plėtra;
f)
investavimo planavimas, skirtas užtikrinti ilgalaikę sistemos galimybę tenkinti pagrįstą paklausą ir užtikrinti tiekimo saugumą;
g)
tinkamų bendrų įmonių steigimas, be kita ko, su vienu ar keliais perdavimo sistemos operatoriais, dujų biržos, siekiant plėtoti regioninių rinkų kūrimą arba sudaryti palankesnes sąlygas liberalizavimo procesui;
h)
visos verslo paslaugos, įskaitant teisines paslaugas, apskaitą ir IT paslaugas.
3.
Perdavimo sistemos operatorių įsisteigimo teisinė forma – ribotos turtinės atsakomybės bendrovė, kaip nurodyta Direktyvos 68/151/EEB 1 straipsnyje.
4.
Perdavimo sistemos operatorius organizacijos identiteto požiūriu, teikdamas informaciją, kurdamas prekės ženklą ar patalpų atžvilgiu, neturi sukurti painiavos dėl vertikalios integracijos įmonės atskiro identiteto.
5.
Perdavimo sistemos operatorių sąskaitų auditą atlieka kitas nei vertikalios integracijos įmonės ar bet kurio jos padalinio auditą atliekantis auditorius.
12c straipsnis
Perdavimo sistemos operatoriaus nepriklausomumas
1.
Nepažeidžiant pagal 12f straipsnį vertikalios integracijos įmonės paskirto priežiūros organo narių įgaliojimų, perdavimo sistemos operatoriui suteikiama veiksminga teisė priimti sprendimus dėl tinklo eksploatavimui, priežiūrai ar plėtojimui reikalingo turto, nepriklausomai nuo vertikalios integracijos įmonės. Perdavimo sistemos operatorius turi įgaliojimus užsidirbti pinigų kapitalo rinkoje, ypač skolindamas ir didindamas kapitalą pagal metinį finansinį planą, nurodytą 12f straipsnyje.
2.
Vertikalios integracijos įmonės antrinės įmonės, vykdančios gamybos arba tiekimo funkcijas, negali būti tiesioginės arba netiesioginės perdavimo sistemos operatoriaus akcininkės. Perdavimo sistemos operatorius negali būti jokios vertikalios integracijos įmonės antrinės įmonės, vykdančios gamybos arba tiekimo funkcijas, tiesioginis arba netiesioginis akcininkas ar gauti iš šios antrinės įmonės dividendus arba bet kurią kitą finansinę naudą, išskyrus atlygį, gautą už naudojimąsi tinklu.
3.
Perdavimo sistemos operatoriaus bendra valdymo struktūra ir įstatai užtikrina faktinį perdavimo sistemos operatoriaus nepriklausomumą, kaip nurodoma šiame skyriuje. Vertikalios integracijos įmonė tiesiogiai ar netiesiogiai neapibrėžia perdavimo sistemos operatoriaus konkurencinio elgesio vykdant kasdienę jo veiklą ir valdant tinklą arba susijusio su būtina veikla siekiant parengti 10 metų investavimo planą, kuris rengiamas pagal 12h straipsnį.
4.
Visi vertikalios integracijos įmonės ir perdavimo sistemos operatoriaus komerciniai ir finansiniai ryšiai, įskaitant perdavimo sistemos operatoriaus teikiamas paskolas vertikalios integracijos įmonei, turi priklausyti nuo rinkos sąlygų. Perdavimo sistemos operatorius saugo išsamius duomenis apie tokius komercinius bei finansinius ryšius ir, paprašius, pateikia juos nacionalinei reguliavimo institucijai.
5.
Perdavimo sistemos operatorius teikia nacionalinei reguliavimo institucijai tvirtinti visus komercinius ir finansinius susitarimus su vertikalios integracijos įmone.
6.
Perdavimo sistemos operatorius informuoja nacionalinę reguliavimo instituciją apie turimus finansinius išteklius, nurodytus 12b straipsnio 1 dalies d punkte.
7.
Įmonę, kuriai nacionalinė reguliavimo institucija yra išdavusi sertifikatą, kad ji atitinka šio skyriaus reikalavimus, atitinkama valstybė narė patvirtina ir paskiria perdavimo sistemos operatoriumi. Taikoma 7b straipsnyje nustatyta sertifikavimo tvarka.
8.
Privaloma laikytis skaidrumo reikalavimų siekiant užtikrinti nediskriminavimą, ypač atsižvelgiant į nuorodas dėl tarifų, prieigos prie paslaugų trečiajai šaliai, pajėgumų paskirstymo ir balansavimo. Vertikalios integracijos įmonė privalo susilaikyti nuo veiksmų, kurie perdavimo sistemos operatoriui trukdytų vykdyti šiuos įsipareigojimus.
12d straipsnis
Perdavimo sistemos operatoriaus personalo ir atliekamo valdymo nepriklausomumas
1.
Sprendimus dėl už valdymą atsakingų asmenų ir (arba) perdavimo sistemos operatoriaus administracinių organų narių skyrimo bei įgaliojimų pratęsimo, darbo sąlygų, įskaitant atlyginimą ir kadencijos pabaigą, priima 12f straipsnyje nustatyta tvarka paskirtas perdavimo sistemos operatoriaus stebėtojų taryba.
2.
Nacionalinei reguliavimo institucijai pranešama asmenų, kuriuos stebėtojų taryba pasiūlė paskirti už valdymą atsakingais asmenimis ir (arba) perdavimo sistemos operatoriaus administracinių organų nariais arba pratęsti jų įgaliojimus, vardai ir pavardės, kadencijos sąlygos, trukmė ir pabaiga, taip pat siūlomų sprendimų nutraukti tokią kadenciją motyvai. Šios 1 dalyje nurodytos sąlygos ir sprendimai tampa privalomi tik tuo atveju, jei per 3 savaičių laikotarpį nuo jų pranešimo nacionalinė reguliavimo institucija nepareiškė dėl jų prieštaravimo. Nacionalinė reguliavimo institucija gali pareikšti prieštaravimą, jei iškyla didelių abejonių dėl paskirto už valdymą atsakingo asmens ir (arba) administracinių organų nario profesinio nepriklausomumo, arba jei pirmalaikio kadencijos nutraukimo atveju iškyla rimtų abejonių dėl jo pagrindimo.
3.
Už valdymą atsakingi asmenys ir (arba) perdavimo sistemos operatoriaus administracinių organų nariai, kuriuos paskyrė stebėtojų taryba, penkerių metų laikotarpiu prieš jų paskyrimą vertikalios integracijos įmonėje, bet kuriame jos padalinyje ar pas kontrolinį akcijų paketą turinčius akcininkus, išskyrus perdavimo sistemos operatorių, tiesiogiai ar netiesiogiai negalėjo eiti profesinių ar atsakingų pareigų, su jais turėti interesų ar verslo ryšių.
4.
Už valdymą atsakingi asmenys ir (arba) perdavimo sistemos operatoriaus administracinių organų nariai bei darbuotojai jokiame vertikalios integracijos įmonės padalinyje ar pas kontrolinį akcijų paketą turinčius akcininkus tiesiogiai ar netiesiogiai negali eiti profesinių ar atsakingų pareigų, su jais turėti interesų ar verslo ryšių.
5.
Perdavimo sistemos operatoriaus už valdymą atsakingi asmenys ir (arba) administracinių organų nariai bei darbuotojai tiesiogiai ar netiesiogiai neturi jokių interesų jokiame vertikalios integracijos įmonės padalinyje ar negauna iš jo finansinės naudos, išskyrus interesus ir finansinę naudą, susijusius su perdavimo sistemos operatoriumi. Jų atlyginimas nepriklauso nuo vertikalios integracijos įmonės veiklos ar rezultatų, o priklauso tik nuo perdavimo sistemos operatoriaus veiklos ar rezultatų.
6.
Už valdymą atsakingų asmenų ir (arba) perdavimo sistemos operatoriaus administracinių organų narių skundų dėl pirmalaikio jų kadencijos nutraukimo atžvilgiu užtikrinamos faktinės teisės nacionalinei reguliavimo institucijai pateikti apeliaciją.
7.
Pasibaigus darbo perdavimo sistemos operatoriui kadencijos terminui, ne mažiau kaip penkerius metus už valdymą atsakingi asmenys ir (arba) perdavimo sistemos operatoriaus administracinių organų nariai vertikalios integracijos įmonės padalinyje, išskyrus perdavimo sistemos operatorių, ar pas kontrolinį akcijų paketą turinčius akcininkus tiesiogiai ar netiesiogiai negali eiti profesinių ar atsakingų pareigų, su jais turėti interesų ar verslo ryšių.
12e straipsnis
Patikėtinis
1.
Nacionalinė reguliavimo institucija vertikalios integracijos įmonės siūlymu ir iš jos lėšų skiria nepriklausomą patikėtinį. Patikėtinis veikia vien tik atstovaudamas teisėtiems vertikalios integracijos įmonės interesams išlaikydamas perdavimo sistemos operatoriaus turto vertę, kartu užtikrindamas perdavimo sistemos operatoriaus nepriklausomumą nuo vertikalios integracijos įmonės. Patikėtinis, vykdydamas savo funkcijas, neatsižvelgia į vertikalios integracijos įmonės interesus gamybos ir tiekimo verslo srityje.
2.
Per paskutinius penkerius metus iki paskyrimo patikėtinis vertikalios integracijos įmonėje, bet kuriame jos padalinyje, pas kontrolinį akcijų paketą turinčius akcininkus ar bet kokioje įmonėje, vykdančioje gamybos ar tiekimo veiklą, tiesiogiai ar netiesiogiai negali būti ėjęs jokių profesinių ar atsakingų pareigų, su jais turėjęs interesų ar verslo santykių.
Patikėtinio mandato suteikimo sąlygas, įskaitant jo trukmę, nutraukimo sąlygas ir finansines sąlygas, tvirtina nacionalinė reguliavimo institucija.
Mandato galiojimo laikotarpiu patikėtinis bet kuriame vertikalios integracijos įmonės padalinyje ar pas kontrolinį akcijų paketą turinčius akcininkus tiesiogiai ar netiesiogiai negali eiti jokių profesinių ar atsakingų pareigų, su jais turėti interesų ar verslo santykių.
Pasibaigus mandato galiojimui, patikėtinis bet kuriame vertikalios integracijos įmonės padalinyje ar pas kontrolinį akcijų paketą turinčius akcininkus ne mažiau kaip penkerius metus tiesiogiai ar netiesiogiai negali eiti jokių profesinių ar atsakingų pareigų, su jais turėti interesų ar verslo santykių.
3.
Patikėtinis atsakingas už:
a)
perdavimo sistemos operatoriaus stebėtojų tarybos narių, kitų, negu nurodyti 12f straipsnio 2 dalies a punkte, skyrimą, atleidimą ir tarybos sudėties atnaujinimą; ir
b)
naudojimąsi balsavimo teise stebėtojų taryboje.
12f straipsnis
Stebėtojų taryba
1.
Perdavimo sistemos operatorius turi stebėtojų tarybą, kurios pareiga – priimti sprendimus, kurie galėtų daryti didelį poveikį perdavimo sistemos operatoriaus akcininkų turto vertei, ypač sprendimus, susijusius su metinio finansinio plano patvirtinimu, perdavimo sistemos operatoriaus įsiskolinimų lygiu ir akcininkams skirstomais dividendais.
2.
Stebėtojų tarybą sudaro:
a)
nariai, atstovaujantys vertikalios integracijos įmonei,
b)
nariai, atstovaujantys trečiosios šalies akcininkams,
c)
nariai, atstovaujantys pardavimo sistemos operatoriui,
d)
patikėtinis ir,
e)
kai numatyta tam tikruose valstybės narės teisės aktuose, nariai, atstovaujantys kitoms suinteresuotoms šalims, pvz., perdavimo sistemos operatoriaus darbuotojams.
3.
Stebėtojų tarybos nariams taikomos 12d straipsnio 2–7 dalys.
4.
Patikėtinis turi veto teisę, kuria gali naudotis priimant sprendimus, dėl kurių, jo arba jos nuomone, gali labai sumažėti perdavimo sistemos operatoriaus turto vertė. Kai vertinama, ar dėl sprendimo gali labai sumažėti turto vertė, ypač svarbu atsižvelgti į metinį finansinį planą ir į perdavimo sistemos operatoriaus įsiskolinimų sumą. Tuo atveju, kai du trečdaliai stebėtojų tarybos narių panaikina veto, taikoma 12h straipsnio 7 dalis.
12g straipsnis
Atitikties programa ir už atitiktį atsakingas pareigūnas
1.
Valstybės narės užtikrina, kad perdavimo sistemos operatoriai nustatytų ir įgyvendintų atitikties programą, pagal kurią apibrėžiamos priemonės, skirtos užkirsti kelią diskriminuojamam elgesiui, ir užtikrintų tinkamą atitikties programos įgyvendinimo priežiūrą. Programoje nustatomos konkrečios darbuotojų pareigos, kad šis tikslas būtų pasiektas. Programą tvirtina reguliavimo institucija. Nepažeisdamas nacionalinės reguliavimo institucijos įgaliojimų, atitikties programos įgyvendinimą nepriklausomai stebi už atitiktį atsakingas pareigūnas.
2.
Stebėtojų taryba skiria už atitiktį atsakingą pareigūną. Už atitiktį atsakingas pareigūnas gali būti fizinis ar juridinis asmuo. 12d straipsnio 2–7 dalies nuostatos galioja pareigūnui, atsakingam už atitiktį. Nacionalinė reguliavimo institucija gali nepritarti už atitiktį atsakingo pareigūno paskyrimui, jei jis stokoja nepriklausomumo ar profesinių gebėjimų.
3.
Už atitiktį atsakingas pareigūnas įpareigojamas:
a)
stebėti, kaip įgyvendinama atitikties programa;
b)
rengti metinę ataskaitą, kurioje nurodoma, kokių priemonių imtasi siekiant įgyvendinti atitikties programą, ir pateikti ją nacionalinei reguliavimo institucijai;
c)
atsiskaityti stebėtojų tarybai ir teikti rekomendacijas dėl atitikties programos ir jos įgyvendinimo;
d)
informuoti nacionalinę reguliavimo instituciją apie bet kokius komercinius ir finansinius vertikalios integracijos įmonės ir perdavimo sistemos operatoriaus santykius.
4.
Už atitiktį atsakingas pareigūnas pateikia siūlomus sprendimus dėl investicijų plano arba individualių investicijų į tinklą nacionalinei reguliavimo institucijai. Tokie sprendimai pateikiami ne vėliau kaip po to, kai perdavimo sistemos operatoriaus valdymo ir (arba) kompetentingas administravimo organas pateikia juos stebėtojų tarybai.
5.
Už atitiktį atsakingas pareigūnas praneša nacionalinei reguliavimo institucijai apie tai, kad vertikalios integracijos įmonė visuotinio susirinkimo metu ar balsavus stebėtojų tarybos nariams neleidžia priimti sprendimo ir todėl kliudoma investuoti į tinklą ar atidedamos šios investicijos.
6.
Sąlygas, pagal kurias apibrėžiamas už atitiktį atsakingo pareigūno mandatas arba jo įdarbinimo sąlygos, tvirtina nacionalinė reguliavimo institucija ir pagal jas užtikrinamas už atitiktį atsakingo pareigūno nepriklausomumas.
7.
Už atitiktį atsakingas pareigūnas reguliariai žodžiu arba raštu informuoja nacionalinę reguliavimo instituciją ir turi teisę reguliariai žodžiu arba raštu informuoti perdavimo sistemos operatoriaus stebėtojų tarybą.
8.
Už atitiktį atsakingas pareigūnas gali dalyvauti visuose perdavimo sistemos operatoriaus, taip pat stebėtojų tarybos ir visuotinio susirinkimo valdymo ir (arba) administracijos organuose. Už atitiktį atsakingas pareigūnas dalyvauja visuose posėdžiuose, kurių metu aptariami šie klausimai:
a)
prieigos prie tinklo sąlygos, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1775/2005, ypač susijusios su tarifais, trečiųjų šalių prieiga prie paslaugų, pajėgumų skyrimu ir perkrovos valdymu, skaidrumu, pusiausvyros palaikymu ir antrinėmis rinkomis,
b)
projektai, vykdomi siekiant valdyti, prižiūrėti ir plėtoti perdavimo sistemą, įskaitant investicijų į naujus transporto ryšius, pajėgumų plėtrą ir esamų pajėgumų optimizavimą,
c)
energijos, reikalingos vykdant perdavimo sistemos veiklą, pirkimas ar pardavimas.
9.
Už atitiktį atsakingas pareigūnas stebi, ar perdavimo sistemos operatorius vykdo įsipareigojimus pagal 10 straipsnį.
10.
Už atitiktį atsakingas pareigūnas gali naudotis visais svarbiais duomenimis ir perdavimo sistemos operatoriaus biurais, taip pat visa informacija, reikalinga, kad jis galėtų atlikti pavestą užduotį.
11.
Stebėtojų taryba, gavusi išankstinį nacionalinės reguliavimo institucijos pritarimą, gali atleisti už atitiktį atsakingą pareigūną.
12.
Nacionalinė reguliavimo institucija tik informuojama apie perdavimo sistemos operatoriaus ir vertikalios integracijos įmonės įsipareigojimus, ypač dėl komercinių ir finansinių susitarimų tarp perdavimo sistemos operatoriaus ir vertikalios integracijos įmonės, tačiau jų ji netvirtina. Nacionalinė reguliavimo institucija tik informuojama apie vadovo ir už atitiktį atsakingo pareigūno skyrimą ir darbo sąlygas, tačiau jų ji netvirtina.
12h straipsnis
Tinklo plėtra ir įgaliojimai priimti sprendimus dėl investicijų
1.
Kasmet perdavimo sistemos operatoriai po konsultacijų su atitinkamais suinteresuotais subjektais pateikia nacionalinei reguliavimo institucijai 10 metų tinklo plėtros planą, parengtą atsižvelgiant į esamą ir numatomą pasiūlą ir paklausą. Plane nurodomos veiksmingos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti sistemos tinkamumą ir tiekimo saugumą.
2.
10 metų tinklo plėtros plane visų pirma:
a)
rinkos dalyviams nurodoma pagrindinė perdavimo infrastruktūra, kurią reikia sukurti ar atnaujinti per ateinančius dešimt metų,
b)
nurodomos visos investicijos, dėl kurių jau priimti sprendimai, ir nustatomos naujos investicijos, kurias reikėtų įgyvendinti per artimiausius trejus metus,
c)
numatomas visų investavimo projektų įgyvendinimo laikotarpis.
3.
Siekdamas detalizuoti šį dešimties metų tinklo plėtros planą, perdavimo sistemos operatorius iškelia pagrįstas hipotezes apie savo gamybos, vartojimo ir mainų su kitomis šalimis raidą, atsižvelgdamas į investicijų į regioninius ir ES masto tinklus planus, taip pat į investicijų į saugyklas ir suskystintų gamtinių dujų (SGD) papildymo įrenginius planus.
4.
Nacionalinė reguliavimo institucija atvirai ir skaidriai konsultuojasi dėl 10 metų tinklo plėtros plano su visais dabartiniais ar galimais tinklo naudotojais. Asmenys arba įmonės, kurie teigia, kad ateityje naudosis tinklu, gali būti prašomi pateikti pagrindimą. Nacionalinė reguliavimo institucija skelbia konsultacijų rezultatus, ypač susijusius su galimu investicijų poreikiu.
5.
Nacionalinė reguliavimo institucija tikrina, ar 10 metų tinklo plėtros planas apima visas konsultacijų metu numatytas reikalingas investicijas ir atitinka Bendrijos masto 10 metų tinklo plėtros planą, minimą Reglamento (EB) Nr. 1775/2005 2c straipsnio 1 dalyje. Jei kyla abejonių, ar 10 metų planas atitinka Bendrijos masto dešimties metų tinklo plėtros planą, reguliavimo institucija konsultuojasi su Agentūra. Reguliavimo institucija gali įpareigoti perdavimo sistemos operatorių iš dalies pakeisti savo planą.
6.
Nacionalinė reguliavimo institucija vykdo 10 metų tinklo plėtros plano įgyvendinimo stebėseną ir vertinimą.
7.
Tuo atveju, kai perdavimo sistemos operatorius dėl kitų nei nuo jo priklausančių svarbių priežasčių nepadaro investicijos, kuri pagal 10 metų tinklo plėtros planą turėjo būti padaryta per kitus trejus metus, valstybės narės užtikrina, kad nacionalinė reguliavimo institucija privalėtų imtis bent vienos iš toliau nurodytų priemonių tam, kad atitinkama investicija būtų padaryta:
a)
reikalauti, kad perdavimo sistemos operatorius padarytų šias investicijas, kaip numatoma 12f straipsnyje minėtame metiniame finansiniame plane, arba
b)
dėl šių investicijų surengtų konkursą, kuriame galėtų dalyvauti visi investuotojai.
Kai nacionalinė reguliavimo institucija pasinaudoja b punkte nurodytais įgaliojimais, ji gali pareikalauti, kad perdavimo sistemos operatorius sutiktų:
a)
naudoti trečiosios šalies finansavimą,
b)
statybos darbus pavesti vykdyti trečiajai šaliai,
c)
kaupti atitinkamą naują kapitalą, arba
d)
naudoti atitinkamą naują kapitalą.
Perdavimo sistemos operatorius pateikia investuotojams visą informaciją, reikalingą vykdant investiciją, susieja naują kapitalą su perdavimo tinklu ir bendrai kiek galėdamas stengiasi padėti įgyvendinti investicijų projektą.
Nacionalinė reguliavimo institucija turi pritarti atitinkamiems finansiniams susitarimams.
8.
Kai nacionalinė reguliavimo institucija pasinaudoja 7 dalyje nurodytais įgaliojimais, šių investicijų išlaidos padengiamos koreguojant atitinkamus tarifus.
12i straipsnis
Įgaliojimai priimti sprendimus dėl saugyklų, SGD papildymo įrenginių ir pramoninių vartotojų prijungimo prie perdavimo tinklo
1.
Perdavimo sistemos operatoriai turi nustatyti ir paskelbti skaidrias ir veiksmingas nediskriminuojamo saugyklų, SGD papildymo įrenginių ir pramoninių vartotojų prijungimo prie perdavimo tinklo procedūras ir tarifus. Procedūras turi patvirtini nacionalinė reguliavimo institucija.
2.
Perdavimo sistemos operatoriai neturi teisės atsisakyti prijungti prie tinklo naują saugyklą, SGD papildymo įrenginį arba pramoninį vartotoją, motyvuodami tuo, kad ateityje tinklui gali neužtekti pajėgumo, arba tuo, kad susidarys papildomų išlaidų, susijusių su tuo, jog reikės didinti pajėgumą. Perdavimo sistemos operatorius užtikrina tinkamą naujo prijungimo įvesties ir išvesties pajėgumą.
3.
Perdavimo sistemos operatoriai suteikia trečiosioms šalims prieigą prie tinklo ir ją valdo, ypač prieigą naujiems rinkos operatoriams ir biodujų gamintojams, atsižvelgdami į tinklo saugumo taisykles.
IVb SKYRIUS
12j straipsnis
Persvarstymo sąlyga
1.
Agentūra iki ...
*
pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią ataskaitą, kurioje nurodoma, kokiu mastu šiame skyriuje nustatyti atskyrimo reikalavimai padėjo užtikrinti visišką ir faktinį perdavimo sistemos operatorių nepriklausomumą.
2.
Agentūra, atlikdama 1 dalyje nurodytą vertinimą, visų pirma atsižvelgia į šiuos kriterijus: sąžininga ir nediskriminuojama prieiga prie tinklo, veiksmingas valdymas, tinklo plėtra, investavimas ir neiškreiptos paskatos investuoti, tinklų sujungimo infrastruktūra ir tiekimo saugumo padėtis Bendrijoje.
3.
Agentūra iki ...
*
pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai išsamią ataskaitą, kurioje bendrais bruožais nusakoma galimybė įsteigti vieną Europos perdavimo sistemos operatorių ir sąnaudų bei naudos analizė, susijusi su konkrečiomis nuosavybės teisėmis, rinkos integracija, taip pat su veiksmingu ir saugiu perdavimo tinklo veikimu. Ataskaita rengiama konsultuojantis su suinteresuotomis šalimis, ypač su perdavimo sistemos operatoriais ir Agentūra.
4.
Prireikus, ir ypač tuo atveju, kai 1 dalyje minėtoje ataskaitoje nurodoma, kad nebuvo praktiškai įvykdytos 2 dalyje nurodytos sąlygos, Komisija teikia pasiūlymus Europos Parlamentui ir Tarybai, pagal kuriuos siekiama užtikrinti visišką ir faktinį perdavimo sistemos operatorių nepriklausomumą iki ...
**
.
__________________
*
Penkeri metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo dienos.
**
Septyneri metai nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo dienos."
13)
13 straipsnis iš dalies keičiamas taip:
a)
2 dalies c punkte po pirmo sakinio
įterpiamas
šis sakinys:
Šioms užduotims atlikti paskirstymo sistemos operatorius turi reikiamus išteklius, įskaitant žmogiškuosius, techninius, finansinius ir materialinius.
b)
2 dalies d punktas iš dalies keičiamas taip:
i)
paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
Už atitikties programos įgyvendinimo priežiūrą atsakingas asmuo ar institucija (toliau –
už atitiktį atsakingas
pareigūnas) 24a straipsnio 1 dalyje nurodytai
nacionalinei
reguliavimo institucijai pateikia metinę ataskaitą, kurioje nurodo taikytas priemones; ši ataskaita paskelbiama.
ii)
Pridedamas šis sakinys:
Už atitiktį atsakingas
pareigūnas yra visiškai nepriklausomas ir savo užduotims atlikti gali naudotis visa reikiama paskirstymo sistemos operatoriaus ir bet kokių kitų susijusių bendrovių informacija.
c)
Pridedama ši dalis
: 3.
Jei paskirstymo sistemos operatorius yra vertikalios integracijos įmonės dalis, valstybės narės užtikrina, kad jo veikla būtų prižiūrima, ir kad vertikalios integracijos pranašumais jis negalėtų pasinaudoti taip, kad iškraipytų konkurenciją. Visų pirma, vertikaliai integruoti paskirstymo sistemos operatoriai organizuodami viešuosius ryšius ir pasirinkdami pavadinimus nesukelia painiavos dėl vertikalios integracijos įmonės tiekimo padalinio
atskiro identiteto
.
▌
14)
15 straipsnis pakeičiamas taip:
15 straipsnis
Kombinuota operatoriaus veikla
Šioje direktyvoje sistemos operatoriui nedraudžiama užsiimti kombinuotąja perdavimo, SGD, laikymo ir paskirstymo sistemos operatoriaus veikla, jei kiekvienos iš šių veiklos rūšių atžvilgiu laikomasi atitinkamų 7
straipsnio
ir 13 straipsnio 1 dalies nuostatų.
15)
Po 18 straipsnio įterpiamas šis straipsnis:
18a straipsnis
Teisė naudotis SGD pajėgumais
1.
Organizuojant teisę naudotis SGD pajėgumais, taikoma reguliuojamos teisės naudotis tvarka arba susitarimo dėl naudojimosi derybų būdu tvarka, nurodytos 2 dalyje. Šios tvarkos įgyvendinamos laikantis objektyvių, skaidrių ir nediskriminacinių kriterijų. Nacionalinės reguliavimo institucijos stebi, kaip laikomasi šių kriterijų.
Valstybės narės nusprendžia dėl taikomos teisės naudotis tvarkos, remdamosi apibrėžtais ir paskelbtais kriterijais. Šie kriterijai ypač atspindės, ar atitinkamoje rinkoje vyksta SGD įrenginių konkurencija ir ar galimybė naudotis SGD įrenginiais organizuota pasitelkus nepriklausomą infrastruktūros operatorių, kuris suteikia atvirą teisę naudotis. Nacionalinės reguliavimo institucijos stebi atitiktį šiems kriterijams ir paskelbia arba įpareigoja SGD įrenginių operatorius paskelbti, kokie SGD įrenginiai ar šių įrenginių dalys yra siūlomos pagal 2 dalyje nurodytas procedūras dėl teisės suteikimo derantis.
2.
Jei dėl teisės suteikimo sąlygų deramasi, valstybės narės taiko būtinas priemones gamtinių dujų įmonėms ir laisviesiems vartotojams, esantiems jungtinės sistemos teritorijoje arba už jos ribų, suteikiant galimybę derėtis dėl teisės naudotis SGD įrenginiais. Šalys privalo derėtis dėl teisės naudotis SGD įrenginiais sąžiningai.
16)
19 straipsnis pakeičiamas taip:
Article 19
Teisė naudotis saugykla
1.
"1. Organizuodamos teisę naudotis saugykla kai tai yra techniškai ir (arba) ekonomiškai būtina, norint veiksmingai užtikrinti teisę naudotis klientų aprūpinimo sistema, valstybės narės nusprendžia ir pasirenka, ar jos taikys reguliuojamos teisės naudotis procedūrą, kaip aprašyta 4 dalyje, ar susitarimo dėl teisės naudotis derybų būdu procedūrą, minimą 3 dalyje. Šios procedūros įgyvendinamos laikantis objektyvių, skaidrių ir nediskriminacinių kriterijų. Nacionalinės reguliavimo institucijos stebi, kaip laikomasi šių kriterijų.
Nacionalinės reguliavimo institucijos
apibrėžia ir paskelbia kriterijus, pagal kuriuos galima nustatyti
teisės naudotis saugyklomis režimą, pirmiausia atkreipdamos dėmesį, ar atitinkamoje rinkoje vyksta saugyklų konkurencija ir ar tai organizuojama pasitelkus nepriklausomą infrastruktūros operatorių, kuris suteikia atvirą teisę naudotis. Nacionalinės reguliavimo institucijos stebi atitiktį šiems kriterijams ir
paskelbia arba įpareigoja laikymo operatorius paskelbti, kokios saugyklos ar šių saugyklų dalys ▌yra siūlomos pagal įvairias 3 ir 4 dalyse nurodytas procedūras.
2.
1 dalies nuostatos netaikomos su SGD įrenginiais susijusioms papildomoms ir laikinojo laikymo paslaugoms, kai jos būtinos pakartotinio dujinimo procesui ir paskesniam pristatymui į perdavimo sistemą atlikti.
3.
Kai dėl teisės naudotis sistema susitariama derybų būdu, nacionalinės reguliavimo institucijos imasi reikiamų priemonių, suteikiančių gamtinių dujų įmonėms ir laisviesiems vartotojams, esantiems jungtinės sistemos teritorijoje arba už jos, galimybę derėtis dėl teisės naudotis saugykla, kai tai techniškai ir (arba) ekonomiškai būtina, norint veiksmingai užtikrinti teisę naudotis sistema. Šalys dėl teisės naudotis saugykla privalo derėtis sąžiningai.
Dėl sutarčių įgyti teisę naudotis saugykla deramasi su atitinkamu dujų laikymo sistemos operatoriumi. Nacionalinės reguliavimo institucijos turi reikalauti, kad laikymo sistemos operatoriai per šešis mėnesius nuo šios direktyvos įgyvendinimo, o vėliau – kiekvienais metais, skelbtų pagrindines naudojimosi jų saugyklomis komercines sąlygas. Keičiant šias sąlygas, atsižvelgiama į sistemos vartotojų, kurie turi teisę dėl jų pateikti prieštaravimus nacionalinei reguliavimo institucijai, nuomonę.
4.
Nacionalinės reguliavimo institucijos, pasirinkusios reguliuojamą teisės naudotis sistema principą, imasi reikiamų priemonių, kad gamtinių dujų įmonėms ir laisviesiems vartotojams, esantiems jungtinės sistemos teritorijoje arba už jos, būtų suteikta teisė naudotis saugykla, taikant paskelbtus tarifus ir (arba) kitas naudojimosi šiomis saugyklomis, sąlygas ir įpareigojimus, kai tai techniškai ir (arba) ekonomiškai būtina, norint veiksmingai užtikrinti teisę naudotis sistema . Nustatant šiuos tarifus ir kitas sąlygas bei įpareigojimus atsižvelgiama į sistemos vartotojų, kurie turi teisę dėl jų pateikti prieštaravimus nacionalinei reguliavimo institucijai, nuomonę. Laisviesiems vartotojams teisė naudotis sistema gali būti suteikiama leidžiant sudaryti tiekimo sutartis su konkuruojančiomis gamtinių dujų įmonėmis, kitomis nei sistemos savininkas ir (arba) operatorius, ar su susijusia įmone.
17)
22 straipsnis pakeičiamas taip:
22 straipsnis
Nauja infrastruktūra
1.
Pateikus prašymą, stambiems naujiems dujų infrastruktūros objektams, t. y. jungiamiesiems vamzdynams tarp valstybių narių, SGD įrenginiams ir saugykloms
apibrėžtą
laikotarpį gali būti leidžiama netaikyti 7, 18, 19, 20 straipsnių ir 24c straipsnio 4, 5 ir
7
dalių nuostatų, jei laikomasi šių sąlygų:
a)
investicija turi skatinti konkurenciją dujų tiekimo sektoriuje ir didinti tiekimo saugumą;
b)
investicijos rizikos laipsnis turi būti toks, kad nepadarius išimties iš viso nebūtų investuojama;
c)
infrastruktūros savininkas turi būti fizinis ar juridinis asmuo, bent teisiškai nepriklausomas nuo sistemos operatorių, kurių sistemose tą infrastruktūros objektą numatyta pastatyti;
d)
iš tos infrastruktūros
naudotojų
imami mokesčiai;
e)
išimtis nedaro neigiamo poveikio konkurencijai ar veiksmingam dujų vidaus rinkos veikimui, arba veiksmingam reguliuojamos sistemos, su kuria tas infrastruktūros objektas yra sujungtas, funkcionavimui
;
f)
projektas yra svarbus Europai ir kerta bent vieną Europos Sąjungos valstybių narių sieną.
2.
1 dalis taip pat taikoma labai padidėjus
visos
esamos infrastruktūros pajėgumui bei pertvarkius tokių infrastruktūrų objektus taip, kad būtų galima pradėti naudoti
didesnius ir papildomus dujų kiekius
.
3.
VIa skyriuje minėtos
nacionalinės
reguliavimo institucijos, apsvarsčiusios kiekvieną konkretų atvejį, gali priimti sprendimą dėl 1 ir 2 dalyse nurodytų išimčių. Jei atitinkama infrastruktūra yra daugiau nei vienos valstybės narės teritorijoje,
nacionalinei
reguliavimo institucijai šiuo straipsniu pavestas užduotis vykdo Agentūra.
Agentūros sprendimas priimamas pirmiausia pasikonsultavus su atitinkamomis nacionalinėmis reguliavimo institucijomis ir prašymą pateikusiu asmeniu.
Išimtį galima padaryti visam naujam infrastruktūros objektui, esamam infrastruktūros objektui, kurio pajėgumas smarkiai padidėjo, arba
tik tam tikroms konkrečioms
jų dalims.
Priimant sprendimą padaryti išimtį, kiekvienu konkrečiu atveju atsižvelgiama į poreikį nustatyti sąlygas, susijusias su išimties galiojimo laikotarpiu ir nediskriminacine teise naudotis infrastruktūra. Priimant sprendimą dėl tų sąlygų ypač atsižvelgiama į papildomus pajėgumus, kuriuos planuojama sukurti, ar esamų pajėgumų pakeitimus, projekto įgyvendinimo laikotarpį ir ║ nacionalines aplinkybes.
Prieš darydama išimtį
nacionalinė
reguliavimo institucija priima sprendimą dėl pajėgumų valdymo ir skyrimo taisyklių ir mechanizmų,
kurie, jei būtina, gali būti iš dalies keičiami tuo metu, kai infrastruktūrai tebegalioja išimtis dėl pirmiau minėtų nuostatų, siekiant padaryti reikalingus pakeitimus dėl ekonominių ir su rinka susijusių poreikių
. Šiose taisyklėse reikalaujama, kad prieš skiriant naujos infrastruktūros pajėgumus (taip pat savo reikmėms) visų potencialių infrastruktūros naudotojų būtų prašoma
išreikšti
susidomėjimą galimybe sudaryti sutartį dėl pajėgumų.
Nacionalinė reguliavimo
institucija reikalauja, kad perkrovos valdymo taisyklėse būtų numatytas įpareigojimas nepanaudotus pajėgumus pasiūlyti rinkoje, ir kad įrenginių naudotojams būtų suteikta teisė parduoti sutartyse numatytus pajėgumus antrinėje rinkoje. Vertindama ║ 1 dalies a, b ir e punktuose nurodytus kriterijus,
nacionalinė
reguliavimo institucija atsižvelgia į pajėgumų skyrimo procedūros rezultatus
tais atvejais, kai trečiosios šalys išreiškė tvirtus įsipareigojimus
.
Sprendimas padaryti išimtį, įskaitant visas antroje pastraipoje minėtas sąlygas, tinkamai pagrindžiamas ir paskelbiamas.
4.
Nacionalinė reguliavimo
institucija nedelsdama perduoda Komisijai kiekvieno gauto prašymo padaryti išimtį kopiją. Kompetentinga institucija nedelsdama praneša Komisijai apie sprendimą ir kartu pateikia visą su juo susijusią informaciją. Šią informaciją Komisijai galima pateikti apibendrintos formos, kad Komisija galėtų priimti tinkamai pagrįstą sprendimą. Pirmiausia pateikiama ši informacija:
a)
išsamios priežastys, dėl kurių
nacionalinė
reguliavimo institucija padarė
arba atsisakė padaryti
išimtį,
kartu su nuoroda į konkretų straipsnį, kuriuo pagrįstas šis sprendimas
, įskaitant finansinę informaciją, kuria pagrindžiamas poreikis padaryti išimtį;
b)
išimties, jei ji būtų padaryta, poveikio konkurencijai ir
veiksmingam
dujų vidaus rinkos veikimui analizė;
c)
priežastys, į kurias atsižvelgiant buvo nustatyta išimties galiojimo trukmė ir visų atitinkamos dujų infrastruktūros pajėgumų dalis, kuriai
padaryta
išimtis;
d)
kai išimtis susijusi su jungiamuoju vamzdynu – konsultacijų su atitinkamomis reguliavimo institucijomis rezultatai;
e)
informacija apie tai, kaip šis infrastruktūros objektas pasitarnaus įvairinant dujų tiekimo šaltinius.
5.
Per du mėnesius nuo pranešimo gavimo dienos Komisija gali nuspręsti pareikalauti, kad
nacionalinė
reguliavimo institucija iš dalies pakeistų arba atšauktų sprendimą padaryti išimtį. Tas laikotarpis prasideda kitą dieną po pranešimo gavimo. Minėtą dviejų mėnesių laikotarpį galima pratęsti dar dviem mėnesiais, jeigu Komisija pageidautų papildomos informacijos. Tas
papildomas
laikotarpis prasideda kitą dieną po to, kai gaunama visa papildoma informacija. Dviejų mėnesių laikotarpį taip pat galima pratęsti, jeigu tam pritaria Komisija ir
nacionalinė
reguliavimo institucija. Jeigu prašoma informacija nepateikiama per prašyme nurodytą laikotarpį, pranešimas laikomas atšauktu, išskyrus tuos atvejus, kai Komisijai ir
nacionalinė
reguliavimo institucijai sutikus dar nepasibaigęs minėtasis laikotarpis pratęsiamas arba kai
nacionalinė
reguliavimo institucija tinkamai pagrįstu pareiškimu informuoja Komisiją, kad jos nuomone pranešimas yra išsamus.
Nacionalinė
reguliavimo institucija per keturias savaites įvykdo Komisijos sprendimą pakeisti ar atšaukti sprendimą padaryti išimtį ir apie tai informuoja Komisiją.
Komisija užtikrina neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumą.
Komisijos
sprendimas
padaryti išimtį nustoja galioti,
jeigu infrastruktūros objektas nepradedamas eksploatuoti praėjus penkeriems metams nuo to laiko, kai buvo priimti visi nacionaliniai ir regioniniai sprendimai ir išduoti reikalingi leidimai, nebent asmuo, kuriam padaryta išimtis, gali įrodyti, kad tokio vėlavimo priežastis yra aplinkybės, kurių jis negali kontroliuoti.
6.
1 dalyje nurodytos išimtys savaime taikomos išimtims, padarytoms pagal šį straipsnį, ...
*
. Sąlygos patvirtinti išimtį, suteikiamą pagal šį straipsnį, nekeičiamos atgaline data be visų suinteresuotų šalių sutikimo.
_________________
*
Direktyvos .../.../ EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių] įsigaliojimo diena.
18)
po 24 straipsnio įterpiamas šis ║ skyrius:
VIa SKYRIUS
NACIONALINĖS REGULIAVIMO INSTITUCIJOS
24a straipsnis
Reguliavimo institucijų paskyrimas ir nepriklausomumas
1.
Kiekviena valstybė narė paskiria vieną nacionalinę reguliavimo instituciją.
2.
Kiekviena valstybė narė
garantuoja nacionalinės reguliavimo institucijos nepriklausomumą ir užtikrina, kad ji naudotųsi savo įgaliojimais nešališkai ir skaidriai. Šiuo tikslu valstybė narė užtikrina, kad
nacionalinė
reguliavimo institucija, vykdydama jai šia direktyva
ir kitais atitinkamais teisės aktais
pavestas reguliavimo užduotis, būtų teisiškai atskirta ir funkciniu atžvilgiu nepriklausoma nuo bet kokio kito viešojo ar privačiojo subjekto, o jos darbuotojai ir vadovai veiktų nepriklausomai nuo bet kokių rinkos interesų, taip pat nesiektų gauti ir neklausytų jokios vyriausybės arba kito viešojo ar privačiojo subjekto
tiesioginių
nurodymų,
kai vykdo reguliavimo užduotis.
3.
Kad apsaugotų
nacionalinės
reguliavimo institucijos nepriklausomumą, valstybės narės pirmiausia užtikrina, kad:
a)
nacionalinė
reguliavimo institucija turėtų juridinio asmens statusą,
būtų finansiškai nepriklausoma
ir
turėtų
pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių savo pareigoms vykdyti;
b)
nacionalinės reguliavimo institucijos valdančiosios tarybos nariai
būtų
skiriami
ne
trumpesnei
nei penkerių metų,
bet ne ilgesnei kaip septynerių metų kadencijai,
kurios
negalima
atnaujinti, o
per pirmąją kadenciją šis laikotarpis pusei narių turi būti dveji su puse metų.
Kadencijos metu
nariai
atleidžiami
iš pareigų tik tuo atveju, jeigu
jie
nebeatitinka šiame straipsnyje nustatytų reikalavimų arba padaro sunkų nusižengimą
pagal nacionalinę teisę
,
ir
c)
nacionalinės reguliavimo institucijos biudžeto poreikiams tenkinti naudojamos tiesioginės pajamos iš energijos rinkos operacijų.
24b straipsnis
Nacionalinės reguliavimo
institucijos politikos tikslai
Vykdydama šioje direktyvoje nurodytas reguliavimo užduotis,
nacionalinė
reguliavimo institucija imasi visų pagrįstų priemonių, kad pasiektų šiuos tikslus:
a)
glaudžiai bendradarbiaujant su
Komisija,
Agentūra
ir
kitų valstybių narių
nacionalinėmis
reguliavimo institucijomis skatinti kurti konkurencingą, saugią ir aplinką tausojančią dujų vidaus rinką Bendrijoje ir veiksmingai atverti rinką visiems Bendrijos vartotojams ir tiekėjams,
taip pat užtikrinti, kad energijos tiekimo tinklas veiktų veiksmingai ir patikimai, atsižvelgiant į ilgalaikius tikslus;
b)
siekiant a punkte nurodyto tikslo, plėtoti konkurencingas ir tinkamai veikiančias ▌rinkas Bendrijoje;
c)
panaikinti
bet kokius
prekybos gamtinėmis dujomis tarp valstybių narių apribojimus, taip pat sukurti paklausą atitinkančius tinkamus tarpvalstybinio dujų perdavimo pajėgumus
ir
padidinti nacionalinių rinkų integraciją,
siekiant palengvinti neribojamą
gamtinių dujų
perdavimą
visoje Bendrijoje;
d)
užtikrinti,
kad rentabiliausiu būdu
būtų sukurtos
į vartotojus orientuotos,
saugios, patikimos ir veiksmingos
tinklo
sistemos, kurias naudojant būtų skatinamas ▌sistemų tinkamumas,
užtikrinamas energijos vartojimo efektyvumas ir didelių ir mažų atsinaujinančių energijos šaltinių (pvz., biodujos) integravimas bei paskirstyta gamyba tiek perdavimo, tiek paskirstymo tinkluose
;
e)
palengvinti prieigą prie tinklo, pirmiausia pašalinant kliūtis, dėl kurių nauji rinkos dalyviai ir energijos iš atsinaujinančių šaltinių gamintojai negali naudotis sistema;
f)
užtikrinti, kad tinklo operatoriams būtų sukurtos tinkamos paskatos tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu didinti tinklo veiksmingumą ir skatinti rinkos integraciją;
g)
užtikrinti
naudą klientams
,
pasitelkus
veiksmingą
savo nacionalinių rinkų veikimą, ir kartu su konkurencijos institucijomis skatinti veiksmingą konkurenciją
bei užtikrinti vartotojų apsaugą;
h)
prisidėti prie aukštų viešųjų paslaugų teikimo standartų gamtinių dujų sektoriuje, pažeidžiamų vartotojų apsaugos ir padėti užtikrinti A priede nurodytų vartotojų apsaugos priemonių veiksmingumą;
i)
suderinti apsikeitimo reikalingais duomenimis procesus.
24c straipsnis
Nacionalinės reguliavimo
institucijos pareigos ir įgaliojimai
1.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos pareigos,
kurias ji privalo atlikti, jei reikia, glaudžiai konsultuodamasi su kitomis susijusiomis Bendrijos ir nacionalinėmis institucijomis, perdavimo sistemos operatoriais ir kitomis rinkos suinteresuotomis šalimis, nepažeidžiant Bendrijos ir nacionalinių institucijų specialios kompetencijos
:
a)
užtikrinti, kad perdavimo
,
paskirstymo sistemos operatoriai ir, jeigu reikia, atitinkami sistemų savininkai, taip pat visos gamtinių dujų įmonės vykdytų įsipareigojimus pagal šią direktyvą ir kitus susijusius Bendrijos teisės aktus, įskaitant tarpvalstybinio pobūdžio įsipareigojimus;
b)
tarpvalstybiniais klausimais bendradarbiauti su
kitų
valstybių narių
nacionaline
reguliavimo institucija ar institucijomis
ir Agentūra
,
be kitų dalykų užtikrinant, kad esama pakankamų tarpusavio jungčių pajėgumų tarp perdavimo infrastruktūros objektų, laikantis veiksmingo bendro rinkos vertinimo ir dujų tiekimo saugumo kriterijų, nediskriminuojant skirtingų valstybių narių tiekėjų
;
c)
laikytis
visų susijusių
Komisijos ir
Agentūros
privalomų vykdyti
sprendimų bei juos įgyvendinti;
d)
kasmet teikti veiklos ir pareigų vykdymo ataskaitą
Komisijai,
atitinkamoms valstybių narių valdžios institucijoms
ir
Agentūrai.
Tokiose ataskaitose
aprašomi veiksmai, kurių imtasi vykdant kiekvieną iš šiame straipsnyje išvardytų užduočių, ir gauti rezultatai;
e)
stebėti atitiktį atskyrimo reikalavimams pagal šią direktyvą arba kitus atitinkamus Bendrijos teisės aktus ir
užtikrinti, kad būtų išvengta perdavimo, paskirstymo, laikymo, SGD ir tiekimo veiklos kryžminio subsidijavimo,
taip pat užtikrinti, kad paskirstymo ir perdavimo tarifai būtų nustatyti gerokai anksčiau nei prasideda atitinkami jų taikymo laikotarpiai
;
f)
peržiūrėti ir savo metinėje ataskaitoje įvertinti perdavimo sistemos operatorių investavimo planus atsižvelgiant į tai, ar jie atitinka visos Europos 10 metų tinklo plėtros planą, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 1775/2005 2c straipsnyje;
perdavimo sistemos operatorių investicijų planuose užtikrinama, kad siekiant vykdyti paslaugos teikimo įsipareigojimus būtų pakankamai įgūdžių ir darbuotojų; už investicijų plano nesilaikymą baudžiama taikant proporcingas sankcijas perdavimo sistemos operatoriui, nustatytas vadovaujantis Agentūros parengtomis gairėmis;
g)
tvirtinti perdavimo sistemos operatorių metinius investicijų planus;
h)
prižiūrėti
atitiktį
tinklo
saugumo bei patikimumo reikalavimams
,
nustatyti ar priimti paslaugų ir tiekimo kokybės standartus ir reikalavimus
ir persvarstyti
paslaugų ir tiekimo kokybės rezultatus
, tinklo saugumo ir patikimumo taisykles;
i)
stebėti veiklos skaidrumo lygį ir užtikrinti, kad
tinklo operatoriai
laikytųsi skaidrumo įsipareigojimų;
j)
bendradarbiaujant su
nacionalinėmis
konkurencijos institucijomis stebėti rinkos atvėrimo ir konkurencijos didmeniniu bei mažmeniniu lygmeniu mastą, įskaitant gamtinių dujų biržas, namų ūkiams nustatytas kainas, tiekėją pakeitusių vartotojų procentą, nuo dujų tinklo atjungtų vartotojų procentą ir nustatyta forma teikiamus namų
ūkio
skundus, taip pat bendradarbiaujant su konkurencijos institucijomis stebėti bet kokį konkurencijos iškraipymą ar apribojimą ir teikti atitinkamoms konkurencijos institucijoms visą reikiamą informaciją ir pranešti joms apie visus atitinkamus atvejus;
k)
kontroliuoti ribojančios sutarčių praktikos atvejus, tarp jų išskirtines nuostatas, pagal kurias galima neleisti arba apriboti ne namų ūkio klientams galimybes sudaryti sutartis su daugiau nei vienu tiekėju ir, jei reikia, informuoti nacionalines konkurencijos institucijas apie tokios praktikos atvejus;
l)
visapusiškai laikydamosi atitinkamų Sutarties nuostatų, skatinti sudaryti ilgalaikes energijos vartotojų ir tiekėjų sutartis, kurios padėtų gerinti energijos gamybą ir paskirstymą bei tuo pat metu vartotojams sudarytų galimybes gauti atsiradusios naudos dalį, jei minėtosios sutartys gali prisidėti prie optimalių investicijų energetikos sektoriuje.
m)
stebėti, per kiek laiko perdavimo ir paskirstymo įmonės sujungia vamzdynus ir atlieka remonto darbus
ir taikyti sankcijas, vadovaujantis Agentūros parengtomis gairėmis, jeigu jų trukmė yra ilgesnė be tinkamos priežasties
;
n)
stebėti, kaip laikomasi 19 straipsnyje nustatytų sąlygų, kuriomis suteikiama teisė naudotis saugyklų ║ ir kitomis papildomomis paslaugomis ▌;
o)
nepažeidžiant kitų nacionalinių reguliavimo institucijų kompetencijos užtikrinti aukštus viešųjų paslaugų teikimo standartus gamtinių dujų sektoriuje, pažeidžiamų vartotojų apsaugą ir A priede nurodytų vartotojų apsaugos priemonių veiksmingumą
ir vykdymo užtikrinimą
;
p)
bent kartą per metus skelbti tiekimo tarifų atitikties 3 straipsnio reikalavimams rekomendacijas;
šiose rekomendacijose reikiamas dėmesys skiriamas poveikiui, kuris daromas reguliuojamų kainų (didmeninių kainų ir galutinių naudotojų kainų) rinkos veikimui;
q)
užtikrinti
veiksmingą ir vienodą
galimybę naudotis vartotojų dujų suvartojimo duomenimis,
įskaitant galimybę visiems rinkos dalyviams naudotis duomenimis apie kainą ir bet kokias susijusias išlaidas, lengvai suprantamos
, suderintos tų duomenų formos naudojimą,
tinkamą išankstinį mokėjimą, kuris pagrįstas iš tikrųjų suvartojamu dujų kiekiu,
ir galimybę
visiems klientams greitai
naudotis
tokiais
duomenimis pagal A priedo h punktą;
r)
stebėti, kaip įgyvendinamos taisyklės, susijusios su perdavimo sistemos operatorių, paskirstymo sistemos operatorių, tiekėjų, vartotojų ir kitų rinkos dalyvių vaidmenimis bei pareigomis pagal Reglamento (EB) Nr. 1775/2005 8b straipsnį;
s)
nustatyti arba patvirtinti teisės naudotis tinklu tarifus ir skelbti metodologiją, kuri taikoma tarifams apskaičiuoti;
t)
užtikrinti, kad didmeninių kainų svyravimai būtų skaidrūs;
u)
prižiūrėti, kad būtų teisingai taikomi kriterijai, pagal kuriuos nustatoma, ar tam tikrai saugyklai taikoma 19 straipsnio 3 arba 4 dalis.
║
2
.
Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtų suteikti įgaliojimai, kuriais naudodamosi jos galėtų veiksmingai ir operatyviai vykdyti 1
dalyje
nurodytas pareigas. Siekiant šio tikslo,
nacionalinė
reguliavimo institucija
, inter alia,
turi bent šiuos įgaliojimus:
a)
priimti dujų įmonėms privalomus spendimus;
b)
bendradarbiaujant su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis atlikti dujų rinkos veikimo tyrimus ir nuspręsti, ▌ kokių reikia imtis priemonių, įskaitant privalomo dujų pardavimo programas, kurios būtinos ir proporcingos veiksmingai konkurencijai skatinti ir tinkamam rinkos veikimui užtikrinti;
c)
reikalauti, kad gamtinių dujų įmonės pateiktų visą informaciją, būtiną jos užduotims atlikti;
d)
taikyti veiksmingas, tinkamas ir atgrasančias sankcijas gamtinių dujų įmonėms, kurios nevykdo šioje direktyvoje ar bet kokiu
nacionalinės
reguliavimo institucijos arba Agentūros sprendimu nustatytų įsipareigojimų,
arba siūlyti kompetentingai institucijai taikyti tokias sankcijas
;
be to, taikyti arba siūlyti taikyti pinigines baudas perdavimo sistemos operatoriui arba vertikalios integracijos įmonei, sudarančias iki 10 proc. perdavimo sistemos operatoriaus metinės apyvartos, jei jie nevykdo atitinkamų pagal šią direktyvą nustatytų įsipareigojimų
;
e)
turi tinkamas teises atlikti tyrimus ir reikiamus įgaliojimus rengti nurodymus, kaip spręsti ginčus pagal
8
ir
9 dalis
;
f)
imtis
tvirtinti 26 straipsnyje nurodytas apsaugos priemones.
3.
Be pareigų ir įgaliojimų, suteiktų pagal 1 ir 2 dalį, jei perdavimo sistemos operatorius paskirtas pagal IVa skyrių, nacionalinei reguliavimo institucijai, inter alia, suteikiamos bent šios pareigos ir šie įgaliojimai:
a)
taikyti sankcijas, įskaitant pinigines baudas, pagal 2 dalies d punktą už diskriminuojamo pobūdžio veiklą vertikalios integracijos įmonės naudai;
b)
stebėti perdavimo sistemos operatoriaus ir vertikalios integracijos įmonės bendradarbiavimą siekiant užtikrinti, kad perdavimo sistemos operatorius vykdytų savo įsipareigojimus;
c)
vykdyti vertikalios integracijos įmonės ir perdavimo sistemos operatoriaus ginčų sprendimo institucijos funkcijas, kai bet kuri iš šalių pateikia skundą pagal 8 dalį;
d)
stebėti vertikalios integracijos įmonės ir perdavimo sistemos operatoriaus komercinius ir finansinius ryšius, įskaitant jų vienas kitam teikiamas paskolas;
e)
stebėti visus komercinius ir finansinius susitarimus, jei jie atitinka rinkos sąlygas;
f)
reikalauti, kad vertikalios integracijos įmonė pateiktų pagrindimą, kai už atitiktį atsakingas pareigūnas ją perspėja pagal 12g straipsnio 4 dalį. Šiame pagrindime visų pirma turi būti pateikti įrodymai, kad nebuvo diskriminuojamojo elgesio vertikalios integracijos įmonės naudai;
g)
atlikti patikrinimus vertikalios integracijos įmonės ir perdavimo sistemos operatoriaus patalpose;
h)
reikalauti iš perdavimo sistemos operatoriaus bet kokios reikiamos informacijos ir tiesiogiai susisiekti su jo darbuotojais; jei abejonės neišsklaidomos, šia teise jis gali naudotis ir vertikalios integracijos įmonėje bei jos antrinėse įmonėse;
i)
atlikti visus reikiamus perdavimo sistemos operatoriaus ir, jei abejonės neišsklaidomos, vertikalios integracijos įmonės ir jos antrinių įmonių patikrinimus; šiuo atveju galioja 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 dėl konkurencijos taisyklių, nustatytų Sutarties 81 ir 82 straipsniuose*, įgyvendinimo 20 straipsnio nuostatos;
j)
taikyti veiksmingas, tinkamas ir atgrasančias sankcijas perdavimo sistemos operatoriui ir (arba) vertikalios integracijos įmonei, kurie nevykdo šiuo straipsniu ar bet kokiu nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimu nustatytų įsipareigojimų; šie įgaliojimai apima teisę:
i)
taikyti veiksmingas, tinkamas ir atgrasančias baudas, kurių dydis apskaičiuojamas pagal perdavimo sistemos operatoriaus ar vertikalios integracijos įmonės apyvartą;
ii)
priimti įsakus, įpareigojančius atitaisyti diskriminuojamo pobūdžio veiklą;
iii)
panaikinti ar bent apriboti perdavimo sistemos operatoriaus licenciją, jeigu jis pakartotinai pažeidžia šio straipsnio nuostatas, susijusias su tinklų atskyrimu.
4.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos atsakingos už nuostatų ir sąlygų toliau nurodytose srityse nustatymą ar patvirtinimą prieš joms įsigaliojant:
a)
prijungimas prie nacionalinių tinklų ir teisė jais naudotis, įskaitant perdavimo bei paskirstymo tarifus
ir jų apskaičiavimo metodologiją arba, kitaip tariant, perdavimo ir paskirstymo tarifų nustatymo ar tvirtinimo metodologija ir jos priežiūra
, taip pat teisės naudotis SGD įrenginiais nuostatos, sąlygos ir tarifai,
įskaitant jų apskaičiavimo metodologiją arba, kitaip tariant, tarifų už teisę naudotis SGD įrenginiais nustatymo ar tvirtinimo metodologija ir jos priežiūra
. Šie tarifai
turi atspindėti faktiškai patirtas išlaidas, jei tik tos išlaidos atitinka veiksmingai dirbančio ir struktūriškai panašaus operatoriaus išlaidas, ir turi būti skaidrūs. Jie
turi būti tokie, kad juos taikant būtų sudarytos sąlygos investuoti į tinklus bei SGD įrenginius, o tomis investicijomis būtų užtikrintas tinklų ir SGD įrenginių perspektyvumas.
Šiais tarifais nediskriminuojami nauji rinkos dalyviai;
b)
balansavimo paslaugų,
kurios turėtų kuo labiau atspindėti išlaidas ir neturėtų įtakos pajamoms, ir kartu teiktų atitinkamas paskatas tinklo naudotojams siekti dujų sunaudojimo ir realizavimo pusiausvyros
, teikimas.
Jos turi būti teikiamos sąžiningai ir nediskriminuojančiai bei turi būti paremtos objektyviais kriterijais;
c)
teisė naudotis tarptautinėmis infrastruktūromis, įskaitant pajėgumų paskirstymo ir perkrovos valdymo procedūras. Reguliavimo institucijoms suteikiama teisė reikalauti, kad perdavimo sistemos operatoriai pakeistų šias nuostatas ir sąlygas.
5.
Nustatydamos ar tvirtindamos
tarifų apskaičiavimo sąlygas ar metodologiją ir balansavimo paslaugų nuostatas,
nacionalinės
reguliavimo institucijos užtikrina, kad tinklo operatoriams būtų sukurtos tinkamos paskatos tiek trumpuoju, tiek ilguoju laikotarpiu didinti efektyvumą, skatinti rinkos integraciją,
užtikrinti tiekimo saugumą
ir remti susijusią mokslinių tyrimų veiklą.
6.
Nacionalinės reguliavimo institucijos vykdo perkrovos nacionaliniuose dujų perdavimo tinkluose valdymo priežiūrą
.
Perdavimo sistemos operatoriai nacionalinėms reguliavimo institucijoms tvirtinti teikia perkrovos valdymo procedūras, įskaitant pajėgumų paskirstymą. Nacionalinės reguliavimo institucijos gali reikalauti iš dalies pakeisti šias procedūras prieš jas patvirtindamos.
7.
Nacionalinės reguliavimo
institucijoms suteikiama teisė reikalauti, kad perdavimo, ▌SGD ir paskirstymo sistemos operatoriai, prireikus, pakeistų nuostatas ir sąlygas, įskaitant šiame straipsnyje nurodytus tarifus, siekiant užtikrinti, kad jos būtų proporcingos ir taikomos nediskriminuojant.
8.
Bet kuri šalis, nepatenkinta perdavimo, SGD,
laikymo
ar paskirstymo sistemos operatoriaus veiksmais, gali pateikti skundą
nacionalinei
reguliavimo institucijai, kuri, vykdydama ginčų sprendimo institucijos funkcijas, per du mėnesius nuo skundo gavimo dienos priima sprendimą. Kai
nacionalinėms
reguliavimo institucijoms reikia gauti daugiau informacijos, šį laikotarpį galima pratęsti dviem mėnesiais. Laikotarpį galima pratęsti, jei su tuo sutinka skundą padavusi šalis.
Nacionalinės reguliavimo institucijos
sprendimas yra privalomas, nebent (ir kol) jis panaikinamas apeliacine tvarka.
9.
Bet kuri nukentėjusioji šalis, turinti teisę pateikti skundą, susijusį su pagal šį straipsnį priimtu sprendimu
metodologijos
, arba, kai
nacionalinė
reguliavimo institucija yra įpareigota konsultuotis – dėl
pasiūlytų tarifų ir
metodologijos
, ne vėliau kaip per du mėnesius nuo sprendimo ar jo projekto paskelbimo dienos arba per trumpesnį valstybių narių nustatytą laikotarpį gali pateikti skundą, kad sprendimas būtų peržiūrėtas. Toks skundas nesustabdo sprendimo įgyvendinimo.
10.
Valstybės narės sukuria tinkamus ir veiksmingus ▌kontrolės ir skaidrumo mechanizmus, kad būtų išvengta piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi, ypač kai tai kenkia vartotojų interesams, ir bet kokio piktybiško elgesio. Nustatant šiuos mechanizmus, atsižvelgiama į Sutarties, ypač į jos 82 straipsnio, nuostatas.
11.
Nacionalinės reguliavimo institucijos įsteigia nepriklausomas skundų nagrinėjimo tarnybas ir alternatyvias vartotojų teisių gynimo struktūras, pvz., energetikos ombudsmeną ar vartotojų instituciją. Šios tarnybos ar struktūros turi būti atsakingos už veiksmingą skundų nagrinėjimą ir atitikti pažangiausios patirties kriterijus. Nacionalinės reguliavimo institucijos nustato skundų nagrinėjimo standartus ir gaires gamintojams ir tinklo operatoriams.
12.
Valstybės narės užtikrina, kad prieš atsakinguosius fizinius ar juridinius asmenis, nesilaikančius šia direktyva nustatytų konfidencialumo taisyklių, būtų imtasi atitinkamų priemonių, įskaitant patraukimą atsakomybėn administracine ir baudžiamąja tvarka pagal tų valstybių įstatymus.
13.
9
ir
10
dalyse minėti skundai nepažeidžia teisės apskųsti sprendimą apeliacine tvarka pagal Bendrijos ar nacionalinę teisę.
14.
Nacionalinių reguliavimo
institucijų priimti sprendimai turi būti
visapusiškai pagrįsti ir paskelbti viešai, kad juos būtų galima patikrinti teisiškai.
15.
Valstybės narės užtikrina, kad būtų parengti tinkami nacionaliniai mechanizmai, kuriuos taikant šalis, kurios atžvilgiu nacionalinė reguliavimo institucija priima sprendimą, turėtų teisę paduoti apeliaciją
nacionalinei teisinei institucijai ar kitai nepriklausomai nacionalinei valdžios institucijai
,
nepriklausomai nuo suinteresuotųjų šalių
ir nuo jokios vyriausybės
.
▌
24d straipsnis
Tarpvalstybinių klausimų reguliavimo tvarka
1.
Nacionalinės reguliavimo
institucijos glaudžiai bendradarbiauja ir konsultuojasi tarpusavyje, taip pat teikia viena kitai ir Agentūrai visą informaciją, būtiną jų užduotims pagal šią direktyvą atlikti. Keičiantis informacija, informaciją gaunančioji institucija užtikrina tokį pat informacijos konfidencialumą kaip ir ją teikiančioji institucija.
2.
Siekiant užtikrinti, kad regioninių dujų rinkų integracijos atsiradimą atspindėtų atitinkamos reguliavimo struktūros, susijusios nacionalinės reguliavimo institucijos, glaudžiai bendradarbiaudamos su Agentūra ir jos vadovaujamos, užtikrina, kad būtų vykdomi bent šie reguliavimo įsipareigojimai, susiję su jų regioninėmis rinkomis:
a)
bendradarbiavimas
bent regiono mastu,
siekiant
skatinti rengti operatyvines priemones optimaliam tinklo valdymui užtikrinti, plėtoti bendras dujų biržas, tarpvalstybinių pajėgumų paskirstymo galimybes ir užtikrinti
tinkamą
sujungimo pajėgumo lygį regione
ir tarp regionų
,
įskaitant naujų sujungimų panaudojimą,
kad
plėtotųsi
veiksminga konkurencija
ir didėtų tiekimo saugumas
;
b)
visų techninių ir veikimo rinkoje taisyklių, taikomų atitinkamų perdavimo sistemos operatoriams ir kitiems rinkos dalyviams, derinimas bent atitinkamo regiono lygiu;
c)
perkrovos valdymo taisyklių derinimas;
d)
taisyklių, kuriomis užtikrinama, kad dujų biržos (-ų) savininkai ir (arba) vadovai, kurie valdo atitinkamas susivienijimų regionines rinkas, būtų visiškai nepriklausomi nuo gamybos įrangos savininkų ir (arba) vadovų, priėmimas.
Nacionalinės reguliavimo institucijos turi teisę sudaryti tarpusavio susitarimus, siekdamos skatinti bendradarbiavimą reguliavimo srityje, ir, prireikus, pirmojoje pastraipoje nurodyti veiksmai vykdomi glaudžiai bendradarbiaujant su kitomis susijusiomis nacionalinėmis institucijomis, nepažeidžiant jų konkrečios kompetencijos.
3.
Dėl infrastruktūros, jungiančios bent dvi valstybes nares, reguliavimo tvarkos toliau nurodytais atvejais sprendimą priima Agentūra:
a)
jei Agentūra gauna bendrą kompetentingų nacionalinių reguliavimo institucijų prašymą, arba
b)
jei kompetentingos nacionalinės reguliavimo institucijos nesugeba susitarti dėl tinkamos reguliavimo tvarkos per šešis mėnesius po to, kai byla pateikiama paskutinei iš tų reguliavimo institucijų.
▌
24e straipsnis
Atitiktis gairėms
1.
Komisija ar bet
kokia nacionalinė reguliavimo institucija ║ gali prašyti, kad Agentūra pateiktų nuomonę, ar
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimas atitinka gaires, nurodytas šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1775/2005.
2.
Agentūra per
du mėnesius
pateikia nuomonę
Komisijai arba
jos prašiusiai
nacionalinei
reguliavimo institucijai ║ir nagrinėjamą sprendimą priėmusiai reguliavimo institucijai.
3.
Jei
ginčijamą
sprendimą priėmusi
nacionalinė
reguliavimo institucija neatsižvelgia į Agentūros nuomonę per keturis mėnesius nuo jos gavimo dienos, Agentūra apie tai praneša Komisijai.
4.
Bet kokia
nacionalinė
reguliavimo institucija gali informuoti Komisiją, kai ji mano, kad
nacionalinės
reguliavimo institucijos priimtas sprendimas neatitinka šioje direktyvoje ar Reglamente (EB) Nr. 1775/2005 nurodytų gairių per du mėnesius nuo to sprendimo priėmimo dienos.
5.
Jei
Komisija nustato, kad kyla rimtų abejonių dėl nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimo atitikties gairėms, nurodytoms šioje direktyvoje arba Reglamente (EB) Nr. 1775/2005, arba per du mėnesius nuo tada, kai jai pranešta apie tai, kad nesilaikyta Agentūros nuomonės pagal 3 dalį, ar nesilaikyta gairių pagal 4 dalį, arba savo iniciatyva per tris mėnesius nuo ginčijamo sprendimo priėmimo dienos,
Komisija gali nuspręsti pradėti nagrinėjimo procedūrą. Tokiu atveju Komisija paprašo
nacionalinės
reguliavimo institucijos ir procedūros, vykdomos prieš
nacionalinę
reguliavimo instituciją, šalių pateikti pastabas.
6.
Jei Komisija nusprendžia pradėti nagrinėjimo procedūrą, ║ per keturis mėnesius nuo tokio sprendimo dienos ji priima galutinį sprendimą
a)
neprieštarauti
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimui, arba
b)
pareikalauti, kad atitinkama
nacionalinė
reguliavimo institucija iš dalies pakeistų arba atšauktų savo sprendimą, jei Komisija mano, kad gairių nesilaikoma.
7.
Jei Komisija per atitinkamai 5 ir 6 dalyse nustatytus laikotarpius nenusprendžia pradėti nagrinėjimo procedūros arba nepriima galutinio sprendimo, laikoma, kad ji neprieštarauja
nacionalinės
reguliavimo institucijos sprendimui.
8.
Nacionalinė reguliavimo
institucija per du mėnesius įvykdo Komisijos reikalavimą pakeisti ar atšaukti
savo
sprendimą ir apie tai informuoja Komisiją.
9.
Komisija priima gaires, kuriose pateikiama išsami informacija apie tvarką, kuria reikia vadovautis taikant šį straipsnį. Ši priemonė, kuria siekiama iš dalies pakeisti neesmines šios direktyvos nuostatas ją papildant, priimama taikant 30 straipsnio 3 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu.
24f straipsnis
Duomenų saugojimas
1.
Valstybės narės reikalauja, kad tiekimo įmonės bent penkerius metus saugotų visų su didmeniniais vartotojais, perdavimo, laikymo ir SGD sistemų operatoriais sudarytų sandorių, susijusių su dujų tiekimo sutartimis ar dujų rinkos išvestinėmis finansinėmis priemonėmis, atitinkamus duomenis, kad su jais galėtų susipažinti
kompetentingos
institucijos,
kad jos galėtų atlikti savo pareigas
.
2.
Šiuos duomenis
gali sudaryti
išsami informacija apie atitinkamų sandorių ypatybes, tokias kaip jų trukmė, vykdymo ir apmokėjimo taisyklės, kiekiai, vykdymo datos ir terminai, sandorių kainos ir atitinkamo didmeninio vartotojo identifikavimo būdas, taip pat nustatyta išsami informacija apie visas neįvykdytas dujų tiekimo sutartis ir dujų rinkos išvestines finansines priemones.
3.
Nacionalinė reguliavimo
institucija gali nuspręsti tam tikrus šios informacijos elementus pateikti rinkos dalyviams, su sąlyga, kad neskelbtina komercinė informacija apie atskirus rinkos dalyvius ar atskirus sandorius nebus atskleista. Ši dalis netaikoma informacijai apie finansines priemones, kurioms taikoma Direktyva 2004/39/EB.
▌
4.
Šio straipsnio nuostatomis 1 dalyje minėtų valdžios institucijų atžvilgiu nenustatoma papildomų įpareigojimų subjektams, kuriems taikoma Direktyva 2004/39/EB.
5.
Jei 1 dalyje minėtoms institucijoms reikia susipažinti su subjektų, kuriems taikoma Direktyva 2004/39/EB, saugomais duomenimis, pagal šią direktyvą atsakingos valdžios institucijos pateikia 1 dalyje minėtoms institucijoms prašomus duomenis.
________________________
*
OL L 1, 2003 1 4, p. 1.
19)
25 straipsnis išbraukiamas.
20)
Po 26 straipsnio įterpiamas šis straipsnis:
26a straipsnis
Išimčių taikymas pramoninės veiklos teritorijoms
1.
Valstybės narės gali taikyti išimtis pramoninės veiklos teritorijoms pagal šios direktyvos 4 ir 7 straipsnius, 8 straipsnio 1 ir 2 dalis, 11 straipsnį, 12 straipsnio 5 dalį, 13, 17 ir 18 straipsnius, 23 straipsnio 1 dalį ir (arba) 24 straipsnį.
2.
Išimtys, nurodytos 1 dalyje, neturės poveikio trečiųjų šalių galimybei naudotis paslaugomis. Pramoninės veiklos teritorijose esantys klientai gali laisvai rinktis savo energijos tiekėją, turėdami galimybę kreiptis į nacionalines reguliavimo institucijas, kilus nesutarimams su tinklo operatoriumi.
21)
30 straipsnis pakeičiamas taip:
30 straipsnis
Komitetas
1.
Komisijai padeda komitetas.
2.
Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuostatas.
3.
Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomos Sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1–4 dalys ir 7 straipsnis, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnį.
22)
A priedas
pakeičiamas taip:
Nepažeidžiant Bendrijos vartotojų apsaugos taisyklių, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 97/7/EB bei Tarybos direktyvos 93/13/EEB, 3 straipsnyje nurodytomis taisyklėmis siekiama, kad klientai:
a)
turėtų teisę sudaryti su savo dujų paslaugų tiekėju sutartį, kurioje nurodoma:
-
tiekėjo tapatybė ir adresas,
-
teikiamos paslaugos, siūlomi paslaugų kokybės lygiai bei pirmojo prijungimo laikas,
-
siūlomų priežiūros paslaugų rūšis;
-
būdai, kuriais galima gauti naujausią informaciją apie taikomus tarifus ir mokesčius už priežiūros paslaugas,
-
sutarties galiojimo laikotarpis, paslaugų bei sutarties pratęsimo ir nutraukimo sąlygos; ar suteikiama teisė atsisakyti paslaugų be jokio mokesčio,
-
visų kompensacijų ir pinigų grąžinimo tvarkos, kurios taikomos jei neišlaikomas pagal sutartį teikiamos paslaugos kokybės lygis, taip pat jei apmokėjimui pateikiamos sąskaitos yra neteisingos arba pateikiamos pavėluotai,
-
metodas, kuriuo pradedama ginčų sprendimo procedūra, vadovaujantis f punkto nuostatomis,
-
informacija apie visas pirmiau nurodytas vartotojų teises, aiškiai pateikiama pateikiant sąskaitas apmokėjimui ir gamtinių dujų įmonių interneto tinklavietėse; ir
-
išsami informacija, susijusi su kompetentinga institucija, kuriai turi būti teikiamos apeliacijos, ir tvarka, kurios vartotojas turi laikytus kilus ginčui.
Sąlygos turi būti teisingos, jos turi būti žinomos iš anksto. Bet kuriuo atveju šiame punkte nurodytą informaciją reikėtų pateikti prieš sudarant ar patvirtinant sutartį. Kai sutartys sudaromos per tarpininkus, tą informaciją taip pat reikia pateikti prieš sutarties sudarymą:
b)
būtų tinkamai informuojami apie bet kuriuos ketinimus pakeisti sutarties sąlygas, o informuojant apie šiuos ketinimus, jiems būtų pranešama apie jų teisę nutraukti sutartį. Paslaugų tiekėjai tiesiogiai informuoja savo vartotojus apie visus kainų padidėjimus; ši informacija pateikiama skaidriai ir suprantamai bei pakankamai anksti, ne vėliau kaip prieš vieną įprastą sąskaitų apmokėjimui pateikimo laikotarpį iki įsigaliojant kainų padidėjimui. Valstybės narės užtikrina, kad klientai galėtų laisvai nutraukti sutartis, jei naujosios sąlygos, apie kurias jiems pranešė jų dujų paslaugų tiekėjas, jiems nepriimtinos;
c)
gautų skaidrią informaciją apie galiojančias kainas ir tarifus bei apie standartines sąlygas, kuriomis suteikiama teisė naudotis dujų paslaugomis ir pasinaudojimą šiomis paslaugomis;
d)
galėtų pasirinkti atsiskaitymo būdą, kuris nediskriminuotų klientų. Bet kuris sąlygų skirtumas turi atspindėti išlaidas tiekimui, susijusias su skirtingų atsiskaitymo sistemų taikymu. Bendrosios nuostatos ir sąlygos turi būti sąžiningos ir skaidrios. Sąlygos išdėstomos aiškia ir suprantama kalba. Vartotojai turi būti apsaugoti nuo nesąžiningų ar klaidinančių pardavimo metodų, įskaitant pardavėjo sudaromas nesutartines kliūtis, pvz., per daug su sutartimi susijusių dokumentų;
e)
neturėtų mokėti mokesčio už tiekėjo pakeitimą;
f)
turėtų naudos iš skaidrios, nesudėtingos ir nebrangios jų skundų nagrinėjimo tvarkos. Ypač visi klientai turi teisę į paslaugų teikimą ir į tai, kad jų paslaugų teikėjas nagrinėtų skundus. Taikant šią tvarką, ginčai turi būti sprendžiami sąžiningai ir operatyviai per tris mėnesius, pagrįstais atvejais turi būti taikoma pinigų grąžinimo ir (arba) kompensacijos sistema. Kai įmanoma, ši tvarka nustatoma atsižvelgiant į 1998 m. kovo 30 d. Komisijos rekomendacijoje 98/257/EB dėl institucijoms, atsakingoms už vartotojų ginčų sprendimą ne teismo tvarka, taikomų principų* pateiktus principus;
g)
kai jie jau prijungti prie dujų sistemos, būtų informuojami apie galiojančiuose nacionalinės teisės aktuose nustatytą jų teisę gauti nustatytos kokybės gamtinių dujų už pagrįstą kainą;
h)
galėtų lengvai pasirinkti kitą tiekėją,
turėtų galimybę naudotis savo suvartojimo duomenimis ir aiškiu susitarimu bei nemokamai galėtų leisti bet kokiai
įgaliotai tiekimo
įmonei naudotis savo skaitiklių duomenimis. Už duomenų tvarkymą atsakinga šalis privalo įmonei pateikti šiuos duomenis. Valstybės narės nustato duomenų formą ir tvarką, pagal kurią tiekėjai ir vartotojai gali naudotis šiais duomenimis. Už šią paslaugą papildomo mokesčio vartotojams nustatyti neleidžiama;
i)
bent kartą per ketvirtį
būtų tinkamai informuojami apie faktinį dujų suvartojimą ir kainas. Už šią paslaugą papildomo mokesčio vartotojams nustatyti neleidžiama.
Valstybės narės užtikrina, kad vartotojų aprūpinimas moderniais skaitikliais būtų baigtas su kuo mažiausiais tiekimo vartotojams pertrūkiais iki ...
**
, o už šį aprūpinimą atsakytų paskirstymo sistemos operatoriai ar tiekimo įmonės. Nacionalinės reguliavimo institucijos atsakingos už šio vystymosi proceso stebėseną ir už atitinkamų bendrų standartų nustatymą. Valstybės narės užtikrina, kad standartuose, kuriais nustatomi minimalūs skaitiklių techninės konstrukcijos ir eksploatacijos reikalavimai, būtų atsižvelgta į funkcinio suderinamumo klausimus, kad vartotojai turėtų didžiausios naudos mažiausiomis sąnaudomis;
j)
gautų galutinę apmokėtiną sąskaitą, išduodamą keičiant tiekimo įmonę, ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui nuo pranešimo atitinkamai tiekimo įmonei.
_________________
*
OL L 115, 1998 4 17, p. 31.
**
Dešimt metų nuo Direktyvos .../.../EB [iš dalies keičiančios Direktyvą 2003/55/EB] įsigaliojimo dienos
2 straipsnis
Perkėlimas į nacionalinę teisę
1.
Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsigalioję ne vėliau kaip ║ ... *
18 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos.
įgyvendina šią direktyvą. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstą ir tų nuostatų bei šios direktyvos atitikmenų lentelę.
Jos taiko šias nuostatas
nuo
...*.
Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.
2.
Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.
3.
Valstybės narės paskelbia negaliojančiais visus įstatymus ir kitus teisės aktus, dėl kurių bet kuri gamtinių dujų įmonė, reguliavimo ar kitokia valdžios institucija negali atlikti savo pareigų ar vykdyti įgaliojimų ar įpareigojimų pagal šią direktyvą.
4.
Komisija kiekvienais metais Europos Parlamentui ir Tarybai teikia ataskaitą apie oficialų ir praktinį šios direktyvos įgyvendinimą kiekvienoje valstybėje narėje.
5.
Kai valstybės valdoma įmonė tiesiogiai arba netiesiogiai įsigyja vertikalios integracijos įmonės padalinių, Komisijai pranešama tokio sandorio kaina. Pranešime taip pat nurodoma tarptautinės audito bendrovės patvirtinta įsigyjamo turto vertė. Komisija šią informaciją naudoja tik valstybės pagalbos kontrolės tikslais.
3 straipsnis
Įsigaliojimas
Ši direktyva įsigalioja [...] dieną nuo jos paskelbimo
Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
.
4 straipsnis
Adresatai
Ši direktyva skirta valstybėms narėms.
Priimta ║
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu
Pirmininkas Pirmininkas
║
