Klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, Nr. O-000293/2011
Komisijai
Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnis
Evelyne Gebhardt
,
Bernhard Rapkay
S&D frakcijos vardu Tema: patentai, susiję su augalais ir gyvūnais, išvestais tradicinio veisimo būdu
Keliose ataskaitose pažymima, kad Europa patiria didėjančio paraiškų Europos patentų tarnybai (EPT), kuriose prašoma suteikti patentą augalams, išvestiems tradicinio veisimo būdu, skaičiaus tendenciją.
2010 m. EPT Išplėstinė apeliacinė tarnyba, remdamasi ankstesniais atvejais, nusprendė, kad metodai, naudojami augalams išvesti tradicinio veisimo būdu, negali būti patentuojami (G2/07 ir G1/08). Šioje diskusijoje minimi patentų atvejai – tai brokolių patentas (EP1069819) ir pomidorų patentas (EP1211926), abiejų rūšių augalai išvesti tradicinio veisimo būdu. Šiais patentais įtvirtinamas veisimo procesas, taip pat sėklos, augalai ir šių augalų valgomosios dalys. Sprendimais G2/07 ir G1/08 EPT pripažino direktyvos dėl teisinės biotechnologinių išradimų apsaugos 2 straipsnio 2 dalies apribojimus ir, remiantis atitinkama teismų praktika, papildomai interpretavo EPT 53 straipsnio b dalį EPT Išplėstinė apeliacinė tarnyba nusprendė, kad veisimo procesas turėtų būti laikomas iš esmės biologiniu ir todėl negali būti patentuojamas pagal ES direktyvos 98/44/EB 4 straipsnio b punktą ir Europos patentų konvencijos (EPK) 53b straipsnį, pagal kuriuos: „iš esmės biologiniai augalų arba gyvūnų išvedimo būdai“ negali būti patentuojami.
Vis dėlto šis sprendimas neišsprendžia teisinių klausimų arba pagrindinių problemų, susijusių su tradicinio veisimo būdais. Pavyzdžiui, 2011 m. gegužės mėnesį EPT suteikė dar vieną patentą melionams, išvestiems tradicinio veisimo būdu (EP 1 962 578). Produktai, kurie yra augalai ir vaisiai, laikyti išradimu. Iš šios Europos patentų teisės interpretacijos seka, kad tradicinis (iš esmės biologinis) veisimas galėtų būti patentuojamas, net jei išvedimo būdas negali būti patentuojamas.
Raginame Komisiją aiškiai pabrėžti, kad augalai ir gyvūnai, išvesti tradicinio veisimo būdu, Europoje negali būti patentuojami.
Ar Komisija sutinka, kad dabartinė EPT praktika suteikia per plačias galimybes interpretuoti ES direktyvos 98/44/EB 4 straipsnio b punkto nuostatas? Ar Komisija galėtų paaiškinti direktyvos dėl teisinės biotechnologinių išradimų apsaugos 2 straipsnio 2 dalies prasmę?
