J. Hahn atsakymas Komisijos vardu
(2011 m. vasario 1 d.)
ES Baltijos jūros regiono strategija, kurią 2009 m. spalio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, suteikia galimybę supaprastinti bendradarbiavimą transporto ir energetikos srityse visame Baltijos jūros regione, pasinaudojant esamomis struktūromis ir dėmesį sutelkiant į strategijos veiksmų plane apibūdintus tikslus. Baltijos jūra yra jautri ekosistema, taigi plėtojant transporto infrastruktūrą būtina atidžiai atsižvelgti į aplinkosaugos reikmes. Glaudžiau derinant visų dalyvaujančių valstybių narių sprendimus dėl pagrindinių investicijų ir skatinant bendrai planuoti ir nustatyti prioritetus bus lengviau laiku įgyvendinti svarbiausius infrastruktūros projektus.
Pagrindinis ilgalaikis strategijos 11 prioritetinės srities tikslas – gerinti vidaus ir išorės transporto jungtis, kurį koordinuoja Lietuva ir Švedija.Siekdami užtikrinti, kad būtų pasiekta rezultatų ir imamasi tolesnių veiksmų, prioritetinių sričių koordinatoriai įkūrė iniciatyvinę Baltijos jūros strategijos koordinavimo grupę ir surengė metinę konferenciją pažangai aptarti. Koordinavimo grupę sudaro visų dalyvaujančių valstybių narių kompetentingų ministerijų atstovai, grupės veikloje gali dalyvauti kitos strategijai nepriklausančios regiono valstybės narės. Grupė priima sprendimus dėl prioritetų ir tolesnių veiksmų, derina ir užmezga ryšius su nacionaliniais, regioniniais ir tarpregioniniais dalyviais, kad būtų užtikrinama pažanga.Nuoseklumo ir efektyvumo sumetimais grupė taip pat paskirta kaip iniciatyvinis regioninės transeuropinių transporto tinklų (TEN-T) politikos komitetas, ji dalyvauja bendrame tyrime „Baltijos jūros regiono transporto perspektyvos 2030 m.“, kuris pradėtas 2010 m. ir kuriuo siekiama nagrinėti dabartinę transporto padėtį regione ir pateikti ateities pokyčių ir poreikių prognozių. Ankstyvuoju įgyvendinimo etapu atsirado naujas poreikis sukurti veiksmingai veikiančią geležinkelio infrastruktūrą, pvz., parengtas projektas „ Rail Baltica plėtros koridorius“, kuriuo, laikantis plėtros koridoriaus principų, siekiama gerinti regiono rytinės dalies pasiekiamumą.
Kad prioritetu laikoma transporto infrastruktūra būtų sukurta regione, trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu būtini ryžtingi veiksmai ir jų derinimas. 2011 m. strategijos 11 prioritetinės srities tikslas – TEN-T politikos peržiūra ir toliau atliekamas bendras tyrimas, o vidutinės trukmės prioritetai – skatinti bendradarbiavimą su Šiaurės matmens transporto ir logistikos partneryste, visiškai išnaudojant jūrų greitkelių tinklo potencialą, kuriant funkcinius oro erdvės blokus ir remiant projektus, kuriais skatinama bendradarbiauti plėtojant pažangesnį ir ekologiškesnį transportą.
Strategijos 10 prioritetinė sritis skirta bendradarbiavimui energetikos srityje, kurio pagrindinis tikslas – kurti geresnes sąlygas patekti į energijos rinkas ir didinti jų efektyvumą ir saugumą. Glaudžiai bendradarbiaudami pagal Baltijos energijos rinkos jungčių planą (BEMIP), Danijos ir Latvijos koordinatoriai užtikrino, kad darbai siekiant tris Baltijos šalis prijungti prie ES energijos tinklų būtų paspartinti ir taptų regimesni. BEMIP aukšto lygio grupė, kurios nariai yra svarbiausi Baltijos jūros regiono ekspertai, susitarė veikti kaip šios prioritetinės srities iniciatyvinė grupė – tai padeda sutelkti dėmesį į svarbiausius prioritetus ir užtikrinti, kad rezultatai būtų pasiekti.
Remdamasi 2010 m. metine strategijos ataskaita, Komisija mano, kad 10 ir 11 prioritetinėse srityse daroma tinkama pažanga ir kad strategija padeda stiprinti regiono valstybių narių ryšius ir bendradarbiavimą sprendžiant transporto ir energetikos klausimus.
