A7-0031/2011
8.2.2011
PRANEŠIMAS
dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje
(2010/2162(INI))
Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas
Pranešėja:
Rovana Plumb
Nuomonės referentė(*):
Gabriele Zimmer , Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
PE 452.590v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................4
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................21
Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ....................................26
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................33
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje
( 2010/2162(INI) )
Europos Parlamentas,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį ir 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 8, 151, 153 ir 157 straipsnius,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos nuostatas dėl socialinių teisių ir vyrų bei moterų lygybės,
– atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,
– atsižvelgdamas į 1966 m. Jungtinių Tautų tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,
– atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų moterų diskriminacijos panaikinimo (CEDAW),
– atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo 15 d. Pekine vykusios ketvirtosios pasaulinės konferencijos moterų klausimais deklaraciją ir veiksmų programą,
– atsižvelgdamas į 2000 m. Jungtinių Tautų nustatytus Tūkstantmečio vystymosi tikslus, ypač į 1 tikslą (panaikinti kraštutinį skurdą ir badą) ir 3 tikslą (skatinti lyčių lygybę),
– atsižvelgdamas į 2007 m. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos rezoliuciją Nr. 1558 dėl moterų skurdo,
– atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo (nauja redakcija)
OL L 204, 2006 7 26, p. 23. ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1098/2008/EB dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų (2010 m.)
OL L 298, 2008 11 7, p. 20. ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 283/2010/ES, nustatantį Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonę „Progress“
OL L 87, 2010 4 7, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 2007 m. spalio 30 d. Tarybos išvadų projektą dėl valstybių narių ir Europos Sąjungos institucijų vykdomo Pekino veiksmų programos įgyvendinimo peržiūros. Su moterimis ir skurdu susiję rodikliai (13947/07),
– atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. spalio 3 d. ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ (COM(2008) 0638),
– atsižvelgdamas į Komisijos ataskaitą „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (COM(2009) 0694),
– atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą, pridedamą prie Komisijos ataskaitos „Moterų ir vyrų lygybė (2010 m.)“ (SEC(2009) 1706),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos (COM(2010) 0491),
– atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbinius dokumentus, pridedamus prie Komisijos komunikato dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos (SEC(2010) 1079) ir (SEC(2010) 1080),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „2020 m. Europa – pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010) 2020),
– atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 24 d. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo ataskaitą „Antrasis gyvenimo kokybės Europoje tyrimas. Šeimos gyvenimas ir darbas“,
– atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 13 d. rezoliuciją dėl moterų ir skurdo Europos Sąjungoje
OL C 233 E, 2006 9 28, p. 130. ,
– atsižvelgdamas į 2008 m. lapkričio 18 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymo
OL C 16E, 2010 1 22, p. 21. ,
– atsižvelgdamas į 2009 m. gegužės 6 d. rezoliuciją dėl išstumtų iš darbo rinkos asmenų aktyvios įtraukties
Priimti tekstai, P6_TA(2009)0371 . ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 10 d. rezoliuciją dėl moterų ir vyrų lygybės Europos Sąjungoje (2009 m.)
Priimti tekstai, P7_TA(2010)0021 . ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl ekonomikos nuosmukio ir finansų krizės lyčių aspektų
Priimti tekstai, P7_TA (2010)0231. ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl 2006–2010 m. moterų ir vyrų lygybės gairių įgyvendinimo rezultatų vertinimo ir rekomendacijų dėl tolesnių veiksmų
Priimti tekstai, P7_TA (2010)0232. ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl moterų vaidmens senėjančioje visuomenėje
Priimti tekstai, P7_TA (2010)0306. ,
– atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 19 d. rezoliuciją dėl moterų darbo be garantijų
Priimti tekstai, P7_TA (2010)0365. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę ( A7-0031/2011 ),
A. kadangi pagal minėtą Sprendimą Nr. 1098/2008/EB vykdant Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų veiklą turėjo būti atsižvelgiama į tai, kad moterys ir vyrai patiria nevienodą skurdo ir socialinės atskirties grėsmę ir kad jų aspektai skirtingi; kadangi 85 mln. europiečių gyvena žemiau skurdo ribos, o 17 proc. visų 27 ES šalyse gyvenančių moterų priskiriamos skurstantiesiems; taip pat kadangi per pastaruosius dešimt metų skurstančių moterų skaičius neproporcingai padidėjo, palyginti su vyrų skaičiumi; kadangi tėvų skurdas dažnai yra vaikų skurdo priežastis ir daro didelį poveikį vaikams tolesniame gyvenime,
B. kadangi Europos Sąjunga patiria didelę ekonomikos, finansų ir socialinę krizę, kuri daro žalą ypač moterų darbui ir asmeniniam gyvenimui, nes jos dažniau dirba atsitiktinius darbus, yra dažniau atleidžiamos iš darbo ir mažiau apdraustos socialinės apsaugos sistemose; be to, kadangi šio ekonominio nuosmukio metu asmenys, kuriems jau grėsė skurdas, tarp kurių dauguma moterys, dabar yra dar pažeidžiamesni, ypač tos grupės, kurios susiduria su daugybe sunkumų,
C. kadangi taupymo priemonės, įgyvendinamos visoje ES, turės ypač neigiamą poveikį moterims, kurios dominuoja viešajame sektoriuje ir kaip darbuotojos, ir kaip paslaugų gavėjos,
D. kadangi kova su skurdu yra vienas iš penkių Komisijos pasiūlytų įvertinamų strategijos „ES 2020“ tikslų; kadangi 10-ąja strategijos „Europa 2020“ integruota gaire (socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu) būtų skatinama patvirtinti nacionalines politikos priemones, siekiant apsaugoti ypač moteris nuo skurdo grėsmės ir užtikrinti pajamas šeimoms, kuriose yra tik vienas iš tėvų, arba pagyvenusioms moterims,
E. kadangi moterims tradiciškai kyla didesnė skurdo grėsmė – ypač vienišoms motinoms ir vyresnėms nei 65 metų amžiaus moterims, kurios dažnai dėl įvairių priežasčių, pvz., dėl profesinės veiklos pertraukų arba nutraukimo prisiėmus šeimos įsipareigojimus, arba darbo savo sutuoktinio įmonėje, ypač verslo ir žemės ūkio sektoriuose, be atlygio ir be socialinės apsaugos garantijų, gauna vos didesnes už minimalų pragyvenimo lygį pensijas; kadangi formuojant įvairių sričių politiką dažniausiai siekiama padėti vaikų turinčioms šeimoms, tuo tarpu iki 35 proc. namų ūkių sudaro vienas suaugęs asmuo – dažniausiai moteris,
F. kadangi vyrų ir moterų lygybė – tai ginklas kovojant su moterų skurdu, nes daro teigiamą poveikį darbo našumui ir ekonomikos augimui bei skatina moterų dalyvavimą darbo rinkoje, o tai suteikia daug socialinės ir ekonominės naudos,
G. kadangi vidutinis moterų užimtumas yra 59,1 proc., kadangi nuo 2000 m. vidutinis moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas tebėra didelis ir 2010 m. jis ES siekė beveik 18 proc., o kai kuriose valstybėse narėse – daugiau nei 30 proc., o vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principas yra vienas iš pagrindinių Europos sutartyse nustatytų principų; kadangi moterys tiesiogiai patiria pagal lytį susiskaldžiusios darbo rinkos padarinius,
H. kadangi 16-oje valstybių narių moterys patiria žymiai didesnę itin didelio skurdo grėsmę, nei vyrai,
I. kadangi darbas pats savaime nepakankamai apsaugo nuo itin didelio skurdo; kadangi, daugiausia dėl profesinio atskyrimo, daugiau moterų nei vyrų dirba mažiau apmokamą darbą, o vien tik socialinės apsaugos išmokos dažniausiai neužtikrina apsaugos nuo itin didelio skurdo,
J. kadangi kuo ilgiau žmonės skursta ir turi ypač mažas pajamas, tuo didesnis nuolatinio nepritekliaus ir socialinės atskirties pavojus jiems kyla; kadangi todėl kovos su skurdu priemonės turėtų ne tik padėti tiems, kurie jau patiria itin didelį ekonominį nepriteklių, bet ir padėti kovoti su veiksniais, stumiančiais žmones į itin didelį ekonominį ir socialinį skurdą,
K. kadangi amžiaus ir lyties požiūriu asmenys skiria labai nevienodą laiką nemokamam darbui ir kasdieniams su globa susijusiems darbams; kadangi visų pirma moterims tenka didžiausias nemokamo darbo krūvis,
L. kadangi visuotinė galimybė naudotis nebrangių ir kokybiškų paramos tarnybų, pvz., vaiko priežiūros įstaigų, pagyvenusiems žmonėms ir kitiems priklausomiems asmenims skirtų įstaigų, paslaugomis yra svarbi tam, kad moterys ir vyrai galėtų lygiomis teisėmis dalyvauti darbo rinkoje, būtų užkirstas kelias skurdui ir jis būtų mažinamas,
M. kadangi vyresnio amžiaus žmonių skurdo rizikos lygis aukštesnis nei gyventojų apskritai ir 2008 m. 27 ES valstybėse narėse siekė maždaug 19 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių gyventojų grupėje; kadangi vyresnių moterų padėtis yra ypač nesaugi, nes jų teisė į pensines pajamas dažnai susijusi su jų santuokiniu statusu (sutuoktinio ar našlių išmokos), o dėl profesinės veiklos pertraukų, darbo užmokesčio skirtumo bei kitų veiksnių jos retai įgyja pakankamas teises į pensiją ir kadangi todėl moterims kyla didesnė pastovaus ir itin didelio skurdo grėsmė nei vyrams (skurdas gresia 22 proc. 65 metų amžiaus ir vyresnių moterų, lyginant su 16 proc. vyrų),
N. kadangi nėštumas moterų darbo ir mokymosi galimybėms turi didesnį poveikį nei vyrų, pvz., kai dėl neplanuoto nėštumo moterys priverstos per anksti nutraukti mokslus,
O. kadangi ypač kaimo vietovėse moterys dažniau negu vyrai priklauso šešėlinei ekonomikai, nes nėra registruojamos oficialioje darbo rinkoje arba yra sudariusios trumpalaikes darbo sutartis, o dėl to kyla problemų, susijusių su socialinėmis moterų teisėmis, įskaitant teises nėštumo, motinystės atostogų ir maitinimo krūtimi laikotarpiais, taip pat kyla teisės į pensiją įgijimo ir galimybių naudotis socialiniu draudimu problemų,
P. kadangi skurdas yra veiksnys, susijęs su didesne smurto dėl lyties, kuris yra pagrindinė lyčių lygybės kliūtis, rizika; kadangi smurtas šeimoje dažnai yra darbo praradimo, prastos sveikatos ir benamystės priežastis, jis taip pat gali pastūmėti moteris link skurdo; be to, kadangi prekyba žmonėmis yra šiuolaikinė vergovės forma, kuri dideliu mastu daro poveikį moterims ir merginoms ir yra svarbus skurdo skatinamas bei skurdą skatinantis veiksnys,
Q. kadangi visų formų smurtas prieš moteris yra vienas iš dažniausiai pasitaikančių žmogaus teisių pažeidimų, kuriam, kaip žinoma, nėra geografinių, ekonominių, kultūrinių ar socialinių ribų; kadangi tai rimta Europos Sąjungos problema, nes joje apytikriai 20–25 proc. moterų kenčia fizinį smurtą, o daugiau kaip 10 proc. – lytinį smurtą,
R. kadangi neįgalios moterys yra diskriminuojamos šeimoje ir švietimo įstaigose, jų galimybės įsidarbinti yra ribotos, o gaunama socialinė apsauga dažniausiai neapsaugo jų nuo skurdo; kadangi todėl valstybės narės turėtų neįgalioms moterims suteikti reikiamas specializuotos priežiūros paslaugas siekiant, kad jos galėtų pasinaudoti savo teisėmis, ir turėtų pasiūlyti priemones, kurios padėtų joms integruotis pritaikius papildomas paramos programas;
S. kadangi vis dažniau skurdą patiria moterys, priklausančios skurdo rizikos grupei, ypač moterys, turinčios specialių poreikių, kaip antai neįgalios ir vyresnio amžiaus moterys, motinos, auginančios vaiką be partnerio (ypač vienišos motinos ir našlės, turinčios išlaikomų vaikų), taip pat grupės, kurios dažniausiai patiria atskirtį, pvz., romų moterys, pagal kurių tradicijas namų ruošos ir priežiūros darbai priskiriami išimtinai moterims, taip iš anksto nutolinant jas nuo išsilavinimo ir užimtumo, ir imigrantės; kadangi būtina užtikrinti tinkamas darbo sąlygas, įskaitant tokių teisių, kaip antai tinkamas darbo užmokestis, motinystės atostogos ir nediskriminacinė darbo aplinka, kurios labai svarbios šioms moterims, apsaugą,
T. kadangi programa „Progress“ skirta remti veiksmingą lyčių lygybės principo įgyvendinimą ir skatinti lyčių aspekto integravimą į ES politiką; kadangi ši programa yra itin svarbi priemonė kovojant su didėjančiu moterų skurdu,
U. kadangi, remiantis 2007 m. 27 ES valstybių statistiniais duomenimis, vyrai vidutiniškai gyvena 76 metus, o moterys – 82 metus, taigi vidutinė moterų gyvenimo trukmė yra maždaug šešeriais metais ilgesnė nei vyrų; kadangi tai turi didelės įtakos moterų skurdui, ypač todėl, kad moterys patiria didesnių sunkumų nei vyrai įsitraukdamos į socialinės apsaugos ir pensijų sistemas,
Moterų skurdas
1. mano, kad užkirsti kelią moterų skurdui ir jį mažinti yra svarbi pagrindinio socialinio solidarumo principo, kurio laikytis Europos Sąjunga įsipareigojusi pagal Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnį ir kuris reiškia lygybę tarp moterų ir vyrų, socialinį teisingumą ir apsaugą bei kovą su socialine atskirtimi ir diskriminacija, dalis;
2. pripažįsta, jog moterų skurdas reiškia, kad moterys dažniau skursta negu vyrai, kad jų skurdas yra sunkesnis negu vyrų ir kad moterų skurdas didėja;
3. atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgus į Eurostato pateiktą ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį matome, jog Europos Sąjungoje 2008 m. beveik 85 mln. žmonių gyveno ties skurdo riba, o atsižvelgus į materialinio nepritekliaus rodiklį manoma, kad šis skaičius išaugtų iki 120 mln.; mano, kad atsižvelgus į Tarybos sprendimą dėl skurdo rodiklių gali kilti neaiškumų dėl bendro tikslo iki 2020 m. užtikrinti, kad skurde ir atskirtyje gyvenančiųjų būtų 20 mln. mažiau (23,5 proc. mažiau pagal Eurostato pateiktą ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį, tačiau tik 16,7 proc. mažiau pagal materialinio nepritekliaus rodiklį); pabrėžia, kad dauguma skurstančių žmonių yra moterys, kurios atsiduria tokioje padėtyje dėl nedarbo, laikino darbo, mažų atlyginimų, nepakankamo minimaliam pragyvenimui dydžio pensijų ir menkos galimybės gauti kokybiškas viešąsias paslaugas įvairiose srityse;
4. pabrėžia, kad lyčių nelygybė trukdo mažinti skurdą ir kelia pavojų ekonomikos vystymosi ir žmogaus raidos perspektyvoms;
5. ragina valstybes nares visapusiškai integruoti lyčių lygybės principą į užimtumo politiką ir taikant konkrečias priemones, kad būtų gerinamos galimybės įsidarbinti, išvengiama padėties, kai per daug moterų dirba darbą be garantijų, didinamas tvarus dalyvavimas ir skatinama moterų pažanga užimtumo sektoriuje, taip pat mažinama lyčių segregacija darbo rinkoje šalinant tiesiogines ir netiesiogines jos priežastis;
6. nurodo, kad moterų skurdas – tai ne tik neseniai kilusios ekonomikos krizės pasekmė, bet ir įvairių veiksnių, įskaitant stereotipus, esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kliūtis, kylančias dėl darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimo stokos, ilgesnę moterų gyvenimo trukmę ir, apskritai, įvairių formų diskriminaciją lyties pagrindu, dėl kurios dažniausiai nukenčia moterys, rezultatas;
7. primena, kad Komisija paskelbė 2010 m. Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais, siekdama dar kartą patvirtinti ir sustiprinti Sąjungos politinį įsipareigojimą padaryti didelę pažangą kovoje su skurdu ir pripažinti pagrindinę gyvenančiųjų skurde ir socialinėje atskirtyje teisę gyventi oriai ir visapusiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime;
8. primena, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai (2010) turėjo būti ne tik žiniasklaidos kampanija, bet ir iniciatyva toliau rengti įvairialypę politiką, skirtą kovai su skurdu, ir pažangesnius skurdo vertinimo rodiklius; todėl šiuo tikslu ragina Komisiją pateikti kritišką naujų priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, apžvalgą;
9. mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina ir toliau tvirtai laikytis įsipareigojimo siekti tolesnės pažangos lyčių lygybės srityje ir numatyti strategijas, kurios prisidėtų įgyvendinant Komisijos gaires dėl moterų ir vyrų lygybės, Europos Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą ir lyčių lygybės veiksmų programą, kurią parengė Europos socialiniai partneriai;
10. pabrėžia, kad lyčių lygybė – viena iš būtinų sąlygų siekiant tvaraus augimo, užimtumo, konkurencingumo ir socialinės sanglaudos;
11. ragina Komisiją ir Tarybą, rengiant politiką ir priemones kitam atvirojo koordinavimo metodo (AKM) socialinės apsaugos ir įtraukties srityje etapui, Socialinės įtraukties strategiją ir strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę kovos su skurdu ir socialine atskirtimi iniciatyvą, tinkamai atsižvelgti į Parlamento reikalavimus, nurodomus 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl socialinės tikrovės apžvalgos
OL C 282E, 2008 11 6, p. 463. , 2008 m. spalio 9 d. rezoliucijoje dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje
OL C 9E, 2010 1 15, p. 11. , 2009 m. gegužės 6 d. rezoliucijoje dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties
Priimti tekstai, P6_TA(2009)0371 . ir 2010 m. spalio 20 d. rezoliucijoje dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje
Priimti tekstai, P7_TA (2010)0375. , taip pat į dalyvaujamąjį procesą įtraukti visas suinteresuotąsias šalis;
12. atkreipia dėmesį į Komisijos komunikatą dėl 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos; ragina Europos Komisiją ir valstybes nares patvirtinti su lyčių aspektais susijusią perspektyvą kaip pagrindinę visų bendrų politikos sričių ir nacionalinių programų sudedamąją dalį siekiant panaikinti skurdą ir kovoti su socialine atskirtimi;
13. palankiai vertina Komisijos iniciatyvą „Europos kovos su skurdu planas“; ragina Komisiją ir valstybes nares šiame plane iškelti lyčių aspektą;
14. ragina Komisiją pagal minėtą iniciatyvą „Europos kovos su skurdu planas” sustiprinti Europos socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos strategiją ir dėti daugiau pastangų, kad būtų palengvinta ypač vienišų tėvų padėtis ir kad jie galėtų gyventi oriai;
15. kritiškai vertina tai, kad ekonomikos atgaivinimo projektai daugiausia skirti tiems sektoriams, kuriuose dažniausiai dirba vyrai; ragina valstybes nares atsižvelgti į lyčių aspektą planuose, skirtuose ekonomikos atkūrimui po nuosmukio, populiarinant ir skatinant moterų užimtumą strateginiuose plėtros sektoriuose, taikant specifines pradinio ir tęstinio profesinio mokymo priemones, siekiant tikslingos įtraukties į darbo rinką, lankstesnio darbo laiko, vienodo darbo užmokesčio, apmokestinimo ir pensijų kaupimo tvarkos persvarstymo, taip pat pritaikyti biudžetus, siekiant užtikrinti lygias galimybes gauti valstybinio sektoriaus lėšų, kad būtų sustiprinti gamybos pajėgumai ir patenkinti moterų socialiniai poreikiai;
16. pažymi, kad dėl ekonomikos krizės daugelyje valstybių narių vis dar didėja nedarbas ir daugėja socialinių problemų, kurios turi skirtingą poveikį jauniems ir vyresniems žmonėms, vyrams ir moterims ir jų šeimoms, taigi ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares sustiprinti savo įsipareigojimą ir imtis konkrečių priemonių naikinant skurdą ir kovojant su socialine atskirtimi, ypač moterų skurdą ir tiesioginius jo padarinius šeimoms, nes skurdas ir socialinė atskirtis yra žmogaus teisių pažeidimas ir su šia problema susiduria bent vienas iš šešių Europos piliečių; ragina Komisiją ir valstybes nares ypač didelį dėmesį skirti labiausiai pažeidžiamoms grupėms (nepilna šeima, tris arba daugiau vaikų turinčios šeimos, neįgalieji, etninės mažumos, ypač romai, nepalankiausių sąlygų mikroregionuose gyvenantys asmenys, sumažėjusio darbingumo asmenys ir jaunimas, neturintis darbo patirties); mano, kad prieiga prie švietimo paslaugų ir darbo rinkos bei dalyvavimas visuomeniniame gyvenime yra būtinos tinkamo gyvenimo sąlygos; ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų imtasi priemonių naikinant vaikų skurdą ir kad visi vaikai turėtų lygias galimybes gyvenime;
17. atkreipia dėmesį į tai, kad moterų integracija į darbo rinką pastaraisiais dešimtmečiais reiškia ne tik didesnį tiesioginį krizės poveikį pačioms moterims, bet ir namų ūkiams, kurių pajamos gerokai sumažės moterims netekus darbo; pabrėžia, kad dėl skelbiamo viešųjų biudžetų mažinimo moterų nedarbas gali išaugti neproporcingai, nes švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse dirba daugiau moterų;
18. ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti su moterimis ir skurdu susijusius rodiklius, parengtus atsižvelgiant į Pekino veiksmų programą, kaip priemonę bendresnės socialinės, ekonominės ir darbo politikos poveikiui mažinant skurdą stebėti; ragina valstybes nares nustatyti tinkamesnius moterų skurdo vertinimo metodus;
19. ragina Komisiją ir valstybes nares nacionalinėse ataskaitose ir metinėje Bendroje ataskaitoje apie socialinę apsaugą ir socialinę įtrauktį teikti sistemingus pagal lyties kriterijų suskirstytus duomenis ir informaciją;
20. ragina Komisiją ir valstybes nares taikyti naujus atskirus su moterimis ir skurdu susijusius rodiklius, kaip priemonę bendresnės socialinės, ekonominės ir darbo politikos poveikiui moterims ir mažinant skurdą stebėti;
21. pabrėžia būtinybę, daug konsultuojantis su Europos Parlamentu ir atsižvelgiant į socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės nuomonę, susitarti dėl tolesnės veiklos, susijusios su Moterų chartija, kad būtų skatinamos priemonės, kuriomis būtų siekiama lyčių lygybės visais socialinio, ekonominio ir politinio gyvenimo aspektais;
22. ypatingą dėmesį atkreipia į tai, kad būtina tęsti moterų skurdo tyrimus ir analizę; ragina Komisiją ir Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą bendradarbiauti su Europos lyčių lygybės institutu ir pradėti tikslinius tyrimus, siekiant, be kita ko, įvertinti pasaulinės krizės poveikį moterims;
23. ragina valstybes nares užtikrinti kiekvienam asmeniui, ypač jauniems ir pagyvenusiems asmenims, galimybę gauti pagrindines gydymo paslaugas;
24. ragina valstybes nares užtikrinti galimybę pagyvenusioms moterims pasinaudoti tipiškų patologijų prevencinės ir diagnostinės medicinos sistema, nes ši priemonė padeda kovoti su socialine atskirtimi bei skurdu;
25. ragina valstybes nares suteikti geresnes sąlygas imigrantėms gauti medicinos paslaugas gydantis nuo patologijų, susijusių su įvairiais mitybos įpročiais bei su ritualine praktika; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares nurodyti, kokia sveikatos politika padėtų kovoti su moterų sveikatai žalingais įpročiais, kurie taip pat prisideda prie socialinės atskirties ir skurdo, bei jų išvengti;
26. ragina valstybes nares užtikrinti, kad lyčių lygybės politika ir ES principai būtų taikomi visais lygmenimis – nuo vietos iki nacionalinio;
27 primena, kad, norint įgyvendinti Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimą iki 2015 m. pasiekti JT tūkstantmečio vystymosi tikslus, reikia kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi Europos Sąjungoje ir už jos ribų;
Kova su moterų skurdu pasitelkiant darbo politiką ir socialinę apsaugą
28. ragina valstybes nares specialiomis programomis skatinti moteris aktyviai įsitraukti arba iš naujo integruotis į darbo rinką, taip pat sudaryti konkrečias galimybes mokytis visą gyvenimą, kad jos įgytų įgūdžių ir kvalifikacijų, pavyzdžiui, suteikti daugiau įgaliojimų, stiprinti pasitikėjimą ir ugdyti gebėjimus, nes to reikia įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, kurioje daug dėmesio skiriama projektams ir programoms, skirtoms pereiti prie ekologijos, t. y. atsinaujinančiosios energijos sektoriaus ir ekologiškų darbo vietų, kuriose intensyviai taikomos mokslo naujovės ir technologijos, kuriant naują tvarią ekonomiką; ragina siekti, kad moterys nebūtų silpnoji grandis darbo rinkoje, ir atsižvelgti į tai, į kokią sunkią padėtį patenka šeimos, kai moteris atleidžiama iš darbo, žinant, kad daugeliu atvejų būtent moterys išlaiko vaikus;
29. atkreipia dėmesį į didelius kaimo vietovių ir miestų gyventojų skirtumus mokymo, užimtumo galimybių ir darbo kokybės požiūriais; laikosi nuomonės, kad itin svarbu užtikrinti visų šių gyventojų, ypač jauniausių ir labiausiai pažeidžiamų, teisę į tinkamą švietimą ir suteikti profesinio mokymo ir universitetinių studijų galimybes, ir todėl ragina valstybes nares ir Komisiją remti šias grupes taikant veiksmingą aktyvios politikos ir tinkamų mokymo priemonių sistemą, siekiant užtikrinti, kad šie gyventojai greitai prisitaikytų prie darbo rinkos reikalavimų;
30. pažymi, kad socialinė apsauga, darbo rinkos ir socialinė politika vaidina labai svarbų vaidmenį mažinant nuosmukio stiprumą ir laikotarpį, nes taikant socialinę politiką ir užtikrinus sveikatos apsaugą stabilizuojama darbo rinka ir vartojimas, taip pat pažymi, kad socialinės apsaugos sistema yra įplaukų ir išlaidų stabilizavimo priemonė;
31. laikosi nuomonės, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., mokymas darbo metu, profesinis rengimas ir mokymas) yra labai svarbi siekiant užkirsti kelią skurdui ir tai yra procesas, kurio metu socialiniai partneriai atlieka esminį vaidmenį; be to, mano, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., jaunimui skirta darbo praktika, globojamos darbo grupės ir darbo vietos) taip pat labai svarbi siekiant užtikrinti darbo rinkos pusiausvyrą ir didinti prieigą prie jos bei išlaikyti nepalankesnėje padėtyje esančių grupių užimtumą;
32. atsižvelgdamas į tai, kad užimtumas – tai varomoji jėga siekiant kovoti su skurdu, pabrėžia poreikį nustatyti skaidrią reguliavimo sistemą, skirtą nestandartinėms darbo vietoms, kad būtų užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos ir deramas užmokestis;
33. mano, kad moterų integravimas į darbo rinką yra pagrindinė kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonė; pabrėžia, kad svarbu remti naujų darbo vietų kūrimą, gerinti papildomo mokymosi ir švietimo bei įdarbinimo galimybes moterims, gyvenančioms ties skurdo riba;
34. ragina valstybes nares priimti būtinas priemones, skirtas suteikti moterims geresnes galimybes švietimo srityje jas plečiant ir įvairinant, ir kartu kovojant su stereotipais tradiciškai moterims arba vyrams priskiriamose mokslo srityse, taip pat atsisakyti tradicinių vaidmenų modelių mokyklų programose;
35. pripažįsta tiesioginį ryšį tarp ekonominės nelygybės ir moterų priklausomybės, taip pat tebeesančią vyrų ir moterų nelygybę kalbant apie galimybes įgyti išsilavinimą, vykdyti šeimos pareigas ir apskritai rūpintis šeimos išlaikymu, ir reiškia apgailestavimą, kad moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumas tebeegzistuoja ir sukelia neigiamų padarinių;
36. pabrėžia, kad nedarbo atveju moterims kyla didesnė rizika nebūti iš naujo įdarbintoms ir kad priimant į darbą jos dažniausiai atsiduria nepalankesnėje padėtyje, nes daugiau moterų nesavanoriškai įdarbinamos pagal sutartis be garantijų arba sutartis dėl darbo ne visą darbo dieną, taip pat dėl to, kad moterims ir toliau mokamas mažesnis darbo užmokestis negu vyrams;
37 atkreipia dėmesį į tai, kad Eurobarometro specialiajame tyrime „Lyčių lygybė ES 2009 m.“ nurodoma, jog Europoje plačiu mastu pripažįstamas poreikis mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą;
38. ragina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių lyčių nelygybei darbe šalinti, kurios būtų įtrauktos į strategiją „Europa 2020“; primygtinai ragina nustatyti tikslą kiekvienais metais 1 proc. sumažinti moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, kad iki 2020 m. būtų pasiektas tikslas šį skirtumą sumažinti 10 proc., ir užtikrinti, kad per įstatymu nustatytas motinystės atostogas moterims būtų mokamas visas darbo užmokestis, kaip rekomenduojama 2010 m. spalio 20 d. teisėkūros rezoliucijoje šiuo klausimu
2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 92/85/EEB dėl priemonių, skirtų skatinti, kad būtų užtikrinta geresnė nėščių ir neseniai pagimdžiusių arba maitinančių krūtimi darbuotojų sauga ir sveikata, nustatymo ( P7_TA(2010)0373 ). , nes tai prisidėtų prie lyčių nelygybės panaikinimo užimtumo srityje; taip pat tvirtina, kad būtini teigiami veiksmai, siekiant padidinti moterų dalyvavimą priimant sprendimus politinėse, ekonomikos ir verslo institucijose;
39. atkreipia dėmesį į tai, kad verslininkių galimybės gauti kreditą yra ribotos, o tai sudaro didelių kliūčių jų profesiniam vystymuisi ir ekonominei nepriklausomybei, taip pat prieštarauja vienodo požiūrio principui;
40. ragina, kad politikos formuotojai (tiek ES, tiek ir nacionaliniu lygmeniu) politinius veiksmus krizei įveikti nustatytų remdamiesi darbo rinkos tyrimu lyčių lygybės aspektu bei sistemingais poveikio lyčių lygybei įvertinimais;
41. prašo Komisijos tęsti iniciatyvą, skirtą pripažinti neformalios ekonomikos sektorius ir kiekybiškai įvertinti „gyvenimo ekonomiką“ naudojantis specifiniu lyčių požiūriu, atsižvelgiant į Komisijos pradėtą projektą „BVP ir kiti rodikliai“; ragina valstybes nares mokėti tinkamas socialines išmokas moterims ir vyrams, kurie rūpinasi pagyvenusiais, ligotais ar neįgaliais giminaičiais, taip pat pagyvenusioms moterims, kurios gauna labai mažą pensiją;
42 ragina Komisiją atlikti galiojančių teisės aktų, susijusių su vyrų ir moterų vienodo darbo užmokesčio principo taikymu, persvarstymą, atsižvelgiant į 2008 m. lapkričio 18 d. Parlamento rezoliuciją
OL C 16E, 2010 1 22, p. 21. (teisėkūros iniciatyvą, kurioje Komisijos prašoma iki 2009 m. pabaigos pateikti atitinkamą pasiūlymą dėl šio principo taikymo);
43. pabrėžia, kad svarbiausia persvarstyti makroekonominės, socialinės ir darbo politikos sritis, siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį teisingumą moterims, permąstyti priemones, taikomas skurdo lygiui nustatyti ir strategijoms plėtoti, skirtas skatinti teisingą pajamų paskirstymą, užtikrinti minimalias pajamas, tinkamus darbo užmokesčius ir pensijas, sukurti daugiau kokybiškų ir suteikiančių tam tikras teises darbo vietų moterims, užtikrinti galimybę naudotis kokybiškomis viešosiomis paslaugomis visoms moterims ir jaunimui, gerinti socialinę apsaugą ir bendruomenės vietos paslaugų teikimą, ypač vaikų darželių, lopšelių ir kitų ikimokyklinių įstaigų, dienos priežiūros centrų, bendruomenės laisvalaikio centrų ir įstaigų, teikiančių paslaugas šeimoms, ir kartų centrų, kurie turi būti nebrangūs ir prieinami visoms moterims, vyrams, vaikams ir senyvo amžiaus žmonėms bei suderinami su visos darbo dienos grafiku;
44. ragina valstybes nares remti konsultavimo centrus, kurie padėtų nustatyti moterų darbo išnaudojimo atvejus ir su jais kovoti, nes tai viena pagrindinių skurdo ir socialinės atskirties priežasčių;
45. ragina valstybes nares apsvarstyti galimybę peržiūrėti mokesčių ir socialinės apsaugos sistemas, siekiant individualizuoti teises pensijų ir socialinės apsaugos sistemose, kad būtų panaikintas „šeimos maitintojo modelis“, užtikrinti lygias teises į pensiją ir pašalinti paskatas, kurios neigiamai veikia moterų užimtumą ir dalyvavimą socialiniame gyvenime, kaip antai bendras apmokestinimas ar subsidijos išlaikomų žmonių priežiūrai, susijusios su moterų nedarbu, kaip priemones kovai su skurdo grėsme, tuo pat metu laikantis vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principų;
46. atkreipia dėmesį į vyrų ir moterų lygybės teigiamą poveikį ekonomikos augimui; pabrėžia, kad pagal įvairių tyrimų rezultatus, jeigu moterų užimtumo, dalinio užimtumo ir našumo lygis būtų panašus į vyrų, BVP padidėtų 30 proc., o tai būtų naudinga ne tik visai ekonomikai, bet ir sumažintų daugybės moterų skurdo riziką;
47. ragina Komisiją ir Tarybą skubiai parengti ir įgyvendinti strategiją, pagal kurią vaikų skurdas iki 2012 m. būtų sumažintas perpus ir apskritai būtų sustabdyta skurdo spiralė, atsižvelgiant į didelį pavojų, kad pastovus tėvų skurdas bus perduodamas jų vaikams, o dėl to gali susidaryti nepalankios sąlygos vaikų galimybėms turėti geresnį gyvenimą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad atskiras vaikų teises reikia įtraukti į visas ES politikos sritis ir priemones, siekiant stebėti ir įvertinti vaikų skurdui įveikti skirtus žingsnius, nustatyti prioritetinius veiksmus ir imtis juos vykdyti, aktyviau rinkti duomenis ir toliau vystyti bendrus rodiklius ES lygmeniu; laikosi nuomonės, kad šiuo tikslu būtina sudaryti palankesnes sąlygas vienišų tėvų patekimui ir sugrįžimui į darbo rinką, taip pat numatyti gerovę užtikrinančias priemones nepilnoms šeimoms atsižvelgus į problemas, su kuriomis jos susiduria, ir užtikrinti konkrečią paramą didelėms šeimoms; laikosi nuomonės, kad vaikams iš vargingų šeimų, kuriose nė vienas asmuo nedirba, turėtų būti skiriamas specialus dėmesys ir parama, kad būtų išvengta skurdo ateityje;
48. ragina valstybes nares atlikti ekonomikos nuosmukio poveikio vertinimus ir analizuoti besikeičiantį darbo sąlygų pobūdį bei jų poveikį pažeidžiamoms grupėms, taip pat skurdui ir socialinei atskirčiai;
49. ragina atitinkamas nacionalines valdžios institucijas persvarstyti imigracijos politiką siekiant panaikinti struktūrines kliūtis, kurios trukdo migrantams visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje, kaupti duomenis apie padarytą pažangą kovos su pažeidžiamų grupių diskriminavimu srityje ir įvertinti sumažintų išlaidų, susijusių su galimybe gauti sveikatos priežiūrą, išsilavinimą, socialinę apsaugą, poveikį;
50. atkreipia dėmesį į 2010 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimą leisti valstybėms narėms bendradarbiaujant su regionais pačioms nustatyti nacionalinius skurdo riziką ir atskirtį patiriančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslus remiantis vienu ar keliais iš trijų rodiklių, dėl kurių susitarė Taryba; mano, kad valstybės narės, taikančios tik „namų ūkio, kuriame nė vienas narys nedirba“ rodiklį, gali sistemingai ignoruoti tokias problemas kaip dirbančių asmenų skurdas, energetinis skurdas, vienišų tėvų skurdas, vaikų skurdas ir socialinė atskirtis; primygtinai ragina valstybes nares nepiktnaudžiauti rodiklio pasirinkimo laisve siekiant mažiau ambicingų skurdo mažinimo tikslų; atkreipia dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria milijonai Europos pensininkų, gaunančių per mažą pensiją, kad galėtų sudurti galą su galu ir patenkinti su amžiumi susijusius specialius poreikius, ypač atsižvelgiant į dideles vaistų ir medicininio gydymo kainas; pabrėžia, kad turint mintyje kiekvienos valstybės narės nustatomus tikslus labiausiai pažeidžiamų grupių vidurinis ir universitetinis išsilavinimas turėtų būti prioritetinis tikslas;
51. atkreipia dėmesį į tai, kad norint užtikrinti, jog lygiateisis ir visapusiškas dalyvavimas ekonominiame, politiniame ir visuomeniniame gyvenime būtų vertinamas kaip individuali teisė, taikant aktyvią socialinės įtraukties politiką ir siekiant panaikinti skurdą bei socialinę atskirtį reikia remtis visa apimančiu metodu, ypač reikia visiems užtikrinti visapusiškas galimybes pasinaudoti kokybiškomis socialinėmis ir visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugomis;
52. pabrėžia, kad siekiant kovoti su skurdu, vaikų skurdu ir socialine atskirtimi reikia nacionaliniu lygmeniu parengti tinkamą užimtumo, integracijos ir mokymo politiką, taip pat konkrečią mokesčių tvarką, skirtą nepilnoms šeimoms;
53. pabrėžia, kad nacionaliniu ir Europos lygmenimis reikia imtis priemonių, kurias taikant būtų kovojama su diskriminacija darbo rinkos galimybių ir darbo užmokesčio politikos požiūriais;
54. ragina Komisiją atidžiai ištirti tokias dalyvavimo visuomeniniame gyvenime kliūtis kaip energetinis skurdas, finansinė atskirtis, taip pat prieigos prie informacinių ir ryšių technologijų (IRT) kliūtys;
55. pabrėžia, kad siekiant veiksmingai šalinti skurdą itin svarbu koordinuoti kovos su nedarbu ir socialine atskirtimi politiką visais valdymo lygmenimis;
56. ragina valstybes nares užtikrinti, kad imigrantai ir etninės mažumos galėtų lengviau pasinaudoti švietimo ir mokymo programomis, nes tai sudarytų geresnes jų dalyvavimo darbo rinkoje sąlygas;
Skurstančių arba skurdo grėsmę patiriančių moterų šeimos gyvenimo ir darbo derinimas
57. ragina Europos Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių siekiant skatinti derinti darbą ir asmeninį gyvenimą, kad skurdo grėsmę patiriančios moterys galėtų tęsti profesinę veiklą dirbdamos visą darbo dieną, ir sudaryti sąlygas dirbti ne visą darbo dieną arba pagal kitokį lankstų darbo grafiką, įskaitant galimybę priežiūros laikotarpiais dirbti ne visą darbo dieną;
58. ragina išlaikyti užimtumą ir sukurti naujas darbo vietas taikant tikslines priemones (pvz., moterims, auginančioms vaikus, suteikti galimybes dirbti ne visą darbo dieną arba pasirinkus lankstų darbo grafiką), kadangi nedarbas yra pagrindinė tiek moterų, tiek vyrų skurdo, nelygybės ir socialinės atskirties priežastis; ragina įgyvendinti ne tik su darbu susijusias priemones, bet ir tikslines politikos priemones, siekiant stiprinti socialinės apsaugos sistemą (pvz., kurti vaikų priežiūros įstaigas norint padėti moterims sugrįžti į darbo rinką);
59. pabrėžia, kad dažnai moterims užkertamas kelias dalyvauti darbo rinkoje arba dirbti visą darbo dieną todėl, kad stokojama galimybių pasinaudoti priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis, kurios būtų grindžiamos pakankamai laisvo laiko ir lankstaus darbo galimybių abiems tėvams suteikiančiomis sistemomis;
60. ragina valstybes nares siekti, kad būtų geriau derinamas darbas ir šeiminis gyvenimas nustatant konkrečias priemones, pvz., didinant darbo užmokesčio nustatymo, draudimo mokesčių ir įdarbinimo procedūrų skaidrumą, suteikiant galimybę dirbti pasirinkus lankstų darbo grafiką ir subalansuojant tėvystės ir (arba) motinystės išlaidas;
61. pabrėžia, kad vienas trečdalis nepilnų šeimų Europoje gyvena skurde;
62. atkreipia dėmesį į tai, kad darbas ne visą darbo dieną ir žemos kvalifikacijos darbas, kurį daugiausia dirba moterys, prisideda prie moterų skaičiaus tarp neturtingų darbuotojų augimo ir kad tai yra socialinės atskirties priežastis; pabrėžia, kad galimybė gauti aukštos kvalifikacijos darbą, darbo rinkos lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principu (angl. flexicurity), yra vienintelis būdas išvengti skurdo ir jį nugalėti;
63. ragina valstybes nares, atsižvelgiant į minėtą procedūrą, kuria iš dalies keičiama Tarybos direktyva 92/85/EB, imtis būtinų priemonių siekiant apsaugoti moteris nuo atleidimo iš darbo nėštumo ir motinystės metu; ragina valstybes nares imtis aktyviai taikomų priemonių siekiant užkirsti kelią nėščių moterų diskriminavimui darbo rinkoje, taip pat priemonių, skirtų užtikrinti, kad motinystė nedarytų poveikio moterų teisei gauti pensijas ir kad šių pensijų dydžiui nedarytų įtakos tai, kad moteris buvo išėjusi nėštumo ir gimdymo atostogų;
64. primena valstybėms narėms, kad tinkamos vaiko priežiūros suteikimas – pagrindinis lyčių lygybės darbo rinkoje aspektas; apgailestauja, kad 2002 m. Barselonoje įvykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo metu iki 2010 m. nustatyti tikslai – užtikrinti priežiūrą ne mažiau kaip 90 proc. vaikų nuo trejų metų iki privalomojo mokyklinio amžiaus bei ne mažiau kaip 33 proc. vaikų iki trejų metų amžiaus – toli gražu nepasiekti; ragina Tarybą ir valstybes nares atnaujinti ir įgyvendinti savo įsipareigojimus siekiant įgyvendinti Barselonos darbotvarkės tikslus teikti prieinamas, įperkamas ir aukštos kokybės vaikų priežiūros paslaugas, be to, užsibrėžti naujus tikslus dėl priklausomų asmenų priežiūros; taigi ragina valstybes nares gerinti galimybes naudotis vaiko priežiūros paslaugomis, būtent suteikiant finansinę paramą vaiko priežiūrai, ir tobulinti valstybines vaikų priežiūros įstaigas bei skatinti įmones kurti vaikų priežiūros įstaigas darbo vietoje;
65. ragina valstybes nares imtis papildomų pagalbos priemonių, ypač skirtų dirbančioms moterims, kurios vienos augina vaikus, sudarant joms sąlygas rasti darbą pagal lankstų grafiką, kad jos galėtų vykdyti savo didesnius šeimos įsipareigojimus, arba sudarant galimybes naudotis įperkamomis ir kokybiškomis vaikų priežiūros paslaugomis;
66. ragina valstybes nares imtis tikslinių priemonių tam, kad skurdesniems sluoksniams priklausančioms moterims būtų užtikrintos vienodos teisės gauti viešąsias sveikatos priežiūros paslaugas, o ypač pirminę sveikatos priežiūrą, įskaitant motinos ir kūdikio apsaugą, kaip apibrėžia Pasaulio sveikatos organizacija, taip pat akušerinę-ginekologinę priežiūrą, tinkamą būstą, teisingumą, švietimą, mokymą, visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, sportą ir kultūrą, kad jos nepaliktų mokyklos anksčiau laiko ir po mokyklos nesunkiai galėtų patekti į darbo rinką;
67. ragina valstybes nares kurti tinkamas priemones, skirtas padėti paauglėms motinoms, kurioms dažnai sudėtinga susirasti darbą ir kurios gyvena skurde dėl neretai žemo išsilavinimo lygio ir socialinės diskriminacijos;
Kova su pagyvenusių moterų skurdu
68. pabrėžia, kad ypač senatvėje moterims kyla didesnė skurdo grėsmė nei vyrams, nes socialinės apsaugos sistemos grindžiamos nuolatinio mokamo darbo principu; nurodo, kad kai kuriais atvejais moterys neįvykdo šio reikalavimo, nes jų darbas pertraukiamas, ir kad jos patenka į nepalankią padėtį dėl diskriminavimo darbo rinkoje, visų pirma dėl darbo užmokesčio skirtumo, motinystės atostogų, darbo ne visą darbo dieną, profesinės veiklos nutraukimo ar sustabdymo, kad galėtų skirti savo laiką šeimai ar dėl to, kad dirbo sutuoktinio įmonėje, dažniausiai prekybos ir žemės ūkio sektoriuose negaudamos užmokesčio ir neturėdamos socialinės apsaugos; ragina valstybių narių vyriausybes pripažinti vaikų auklėjimo darbą ir užtikrinti, kad į šį laikotarpį būtų atsižvelgiama apskaičiuojant pensiją, taigi moterys galėtų gauti visą pensiją; rekomenduoja, kad valstybės narės moterims užtikrintų tinkamas pensijas;
69. laikosi nuomonės, kad vyresnio amžiaus moterys darbo rinkoje gali patirti tiesioginę arba netiesioginę diskriminaciją, arba net daugeriopą diskriminaciją ir kad šią problemą reikėtų spręsti; pabrėžia, kad užimtumas turi būti traktuojamas kaip geriausias kovos su moterų skurdu būdas; ragina palengvinti įvairaus amžiaus moterų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose; pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį ir paramą siekiant užtikrinti darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimą bei nuolatinį mokymąsi;
70. ragina valstybes nares imtis veiksmų siekiant užtikrinti moterims vienodas teises socialinės apsaugos ir pensijų sistemose, atsižvelgiant į ilgesnę moterų gyvenimo trukmę, taip pat užtikrinti, kad pensijų draudimo sistemose būtų sistemingai taikomas vienodo požiūrio į vyrus ir moteris principas, siekiant sumažinti moterų ir vyrų pensijos skirtumus;
71. ragina valstybes nares užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą moterims, atsakingoms už jų šeimose esančių ligonių, vyresnio amžiaus ar neįgalių asmenų priežiūrą, taip pat vyresnio amžiaus moterims, gaunančioms ypač mažą pensiją;
Smurto dėl lyties poveikis skurdo grėsmei
72. nurodo, kad smurtas prieš moteris tebėra didžiausia problema Europos Sąjungoje, daranti žalą ir nukentėjusiesiems, ir nusikaltėliams, neatsižvelgiant į jų amžių, išsilavinimą, pajamų lygį ar socialinę padėtį, ir kelia vis didesnę socialinio nuošalėjimo, skurdo ir socialinės atskirties grėsmę bei gali būti kliūtis moterų finansinei nepriklausomybei, sveikatai ir įsidarbinimo bei mokymosi galimybėms; dar kartą ragina Komisiją paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus;
73. ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių užtikrinti, kad būtų tinkamai renkami, analizuojami ir tiriami prievartą šeimose skatinantys veiksniai, siekiant nedelsiant formuoti politiką, skirtą užkirsti kelią tokiai prievartai, ir spręsti jos padarinių problemą, pvz., teikiant prieglobstį benamėms moterims, patyrusioms prievartą šeimose;
74. pabrėžia, kad būtina toliau stengtis glaudžiau bendradarbiaujant policijai ir teismams ES panaikinti prekybą žmonėmis ir seksualinį išnaudojimą; ragina valstybes nares imtis būtinų priemonių siekiant naikinti įsigalėjusius arba tradicinius žalingus požiūrius bei papročius, įskaitant moterų lyties organų žalojimą, ankstyvas ir priverstines santuokas bei nusikaltimus, susijusius su „šeimos garbe“;
75. ragina valstybes nares kurti nacionalinius planus (jei tokių planų dar nėra) kovai su visomis smurto prieš moteris formomis, užtikrinti nuolatinę ir sistemingą pažangos įgyvendinant priemones stebėseną, užtikrinti aukščiausius teisės aktų dėl kovos su vyrų smurtu prieš moteris standartus ir deramai finansuoti paramą smurto aukoms ir jų apsaugą, siekiant užkirsti kelią skurdui ir jį mažinti;
76. be to, pripažįsta, kad prasmingi kovos su moterų skurdu sprendimai gali būti vienas iš būdų mažinti smurtą dėl lyties, nes skurdą patiriančioms moterims kyla didesnis smurto pavojus;
77. ragina valstybes nares labiau atkreipti dėmesį į skurdo ir socialinės atskirties poveikį moterims, ypač atsižvelgiant į įvairiopą moterų tapatybę, taip pat teikti prioritetą moterims su negalia, etninėms mažumoms, ypač romų bendruomenei, vaikams bei imigrantams;
78. pabrėžia, kad valstybėms narėms ir regionų bei vietos valdžios institucijoms svarbu imtis veiksmų siekiant palengvinti nuo smurto dėl lyties nukentėjusių moterų reintegraciją į darbo rinką, naudojantis tokiomis priemonėmis kaip Europos socialinis fondas (ESF) arba programa PROGRESS;
79. ragina valstybes nares imtis su lyčių aspektu susijusių priemonių siekiant spręsti klausimus, kurie susiję ne tik su pajamų trūkumu, bet ir su kultūra, dalyvavimu socialiniame gyvenime ir politikoje bei socialiniais tinklais;
Socialinis dialogas ir pilietinė visuomenė kovojant su moterų skurdu
80. pabrėžia struktūrinio socialinio dialogo svarbą kovojant su moterų skurdu; šiuo atžvilgiu pažymi, kad būtina pagerinti moterų organizacijų, kitų NVO ir susijusių suinteresuotųjų šalių bei bendrai pilietinės visuomenės bendradarbiavimo ir dalyvavimo sistemas;
81. mano, kad nuoširdžiu socialiniu dialogu turėtų būti siekiama suteikti galimybę pažeidžiamiausių grupių nariams, pasitelkiant nacionalinę ir ES administraciją, dalytis požiūriais ir siekti įveikti kraštutinį skurdą, pateikiant pačios geriausios patirties šioje srityje Europos lygiu pavyzdį;
82. ragina Komisiją išlaikyti lėšų, kurias galėtų naudoti pilietinės visuomenės organizacijos, kovojančios su moterų skurdo padariniais ir siekiančios juos suvaldyti, dydį;
Finansavimo užtikrinimas kaip kovos su skurdu priemonė
83. pabrėžia struktūrinių fondų, visų pirma Europos socialinio fondo, kaip pagrindinės priemonės, padedančios valstybėms narėms kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, svarbą; ragina valstybes nares imtis aktyvesnių bendrai finansuojamų veiksmų siekiant užtikrinti didesnę paramą tokioms paslaugoms kaip vaikų, pagyvenusių žmonių ir priklausomų asmenų priežiūra, taip pat išbandant naujas viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo organizavimo ir finansų srityse formas bei būdus; ragina valstybes nares stebėti, ar tinkamai ir teisingai naudojamos jiems skirtos lėšos;
84. pabrėžia, kad reikėtų žymiai padidinti ESF siekiant suteikti pakankamai lėšų priemonėms, skirtoms tobulinti švietimą ir mokymą ir gerinti prieigą prie darbo rinkos bei kovoti su nedarbu, taip pat priemonėms ir veiksmams pagal Socialinės įtraukties strategiją ir strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę kovos su skurdu ir socialine atskirtimi iniciatyvą, skirtą pagelbėti socialiai remtiniems ir pažeidžiamiems asmenims, ypač moterims, įskaitant tuos, kurie turi dirbti pagal nepatikimas ir nesaugias darbo sutartis; pabrėžia, kad su ESF susiję reglamentai turėtų būti persvarstyti ir pakeisti, siekiant užtikrinti, jog ištekliai pasiektų tuos, kuriems jų labiausiai reikia, taip pat reikėtų didinti viešumą ir skaidrumą, atidžiai stebėti lėšų panaudojimo socialinį poveikį ir toliau sutelkti dėmesį į ilgalaikį projektų tvarumą; be to, ragina naujoje biudžeto sistemoje numatyti specialių lėšų, skirtų darbo vietų kūrimui ir socialinei įtraukčiai; ragina valstybes nares parengti daugiau informavimo kampanijų apie galimybes dalyvauti ES lėšomis finansuojamuose projektuose;
85. atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu apibrėžti juridinę bendros nuosavybės sąvoką siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai pripažįstamos moterų teisės žemės ūkio sektoriuje, kad jos gautų tinkamą socialinę apsaugą ir kad jų darbas būtų pripažįstamas; be to, pabrėžia poreikį iš dalies pakeisti Reglamentą dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP)
2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1) , kad, kaip ir Europos socialinio fondo (ESF) atveju, būtų galima įgyvendinti moterims palankius veiksmus 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, nes tai buvo įmanoma ankstesniais laikotarpiais, bet ne dabar, kadangi ši priemonė padarytų teigiamą poveikį moterų užimtumui kaimo vietovėse;
86. palankiai vertina Komisijos pastangas vykdant programą „Progress“ ir ragina pagal šią programą finansuoti specialius veiksmus, kad būtų didinamas sąmoningumas ir skatinamos diskusijos ES moterims aktualių skurdo aspektų klausimais;
87. palankiai vertina, kad buvo nustatyta Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė; ragina pagal šią sistemą imtis specialiai pritaikytų veiksmų, ypač techninės pagalbos bei paramos, siekiant moterims, patiriančioms sunkumų patekti į darbo rinką arba norinčioms savarankiškai dirbti ar steigti labai mažas įmones, užtikrinti geresnes mikrofinansavimo galimybes;
88. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms.
AIŠKINAMOJI DALIS
Nors moterų skurdas yra senas reiškinys, sistemingai ši problema pradėta spręsti palyginti neseniai. Dabartinė Europos Sąjungos ir kitų pasaulio šalių ekonomikos, finansų ir socialinė krizė sukelia konkrečių neigiamų padarinių, kurie tiesiogiai veikia moterų gyvenimo bei darbo sąlygas ir jų vietą visuomenėje apskritai. Atsižvelgiant į tai, Europos Palamento darbotvarkėje prioritetiniu klausimu buvo būtina nustatyti su lytimi susijusį požiūrį į skurdą, išdėstytą pranešime „Moterų skurdas“.
Moterys visame pasaulyje yra mažiau turtingos nei vyrai. Taip yra ir visose ES valstybėse narėse, nors konkrečiose šalyse esama skirtumų. Beveik 17 proc. Europos moterų priskiriamos prie skurstančiųjų; atsižvelgiant į rodiklius, susijusius su darbo rinka ir socialine apsauga, struktūrinės skurdo priežastys daro moterims neproporcingą poveikį. Kartu galima teigti, kad moterų indėlis į šeimos, visuomenės ir ekonomikos vystymąsi nuolat nepakankamai vertinamas ir atlyginamas.
Kova su skurdu yra vienas iš penkių Komisijos 2020 m. ES pasiūlytų įvertinamų tikslų, todėl žemiau nacionalinės skurdo ribos gyvenančių europiečių skaičių reikėtų sumažinti iki 25 proc., daugiau kaip 20 mln. gyventojų ištraukiant iš skurdo. Šiomis aplinkybėmis labai svarbu, kad vykdant Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metų veiklą būtų atsižvelgta į tai, jog moterys ir vyrai patiria nevienodą skurdo ir socialinės atskirties grėsmę ir jų aspektai skirtingi.
Norint turėti patikimus duomenis, itin svarbu plėtoti ES gebėjimus statistikos srityje. Atsižvelgiant į tai ir prisimenant 2007 m. spalio 30 d. Tarybos išvadų projektą, reikėtų labai raginti, kad Komisija ir valstybės narės nustatytų, patvirtintų ir stebėtų konkrečius lyčių rodiklius skurdo panaikinimo ir socialinės įtraukties skatinimo srityje.
Reikėtų paminėti keletą aspektų, apibūdinančių esamą moterų skurdą Europoje ir pasaulyje. Pirma, skurdas apibūdinamas trimis – lyties, geografiniu ir kartos – aspektais. Be to, skurdo poveikis moterims ir vyrams skiriasi pagal jų vaidmenį ir pareigas visuomenėje ir priklauso nuo valdžios institucijų požiūrio ir reagavimo į jį.
Antra, prieš taikant taupymo priemones būtina atlikti lyginamąją analizę atsižvelgiant į lyčių aspektus. Iš pradžių ekonomikos krizė moteris paveikė ne taip stipriai (kalbant apie nedarbą), nes ekonomikos sektoriai, kuriuose didžiąją darbuotojų dalį sudaro moterys, yra viešosios paslaugos (švietimas, sveikata ir pan.). Vis dėlto dėl lyčių segregacijos užimtumo srityje dabar moterys yra viešojo sektoriaus restruktūrizavimo ir biudžeto mažinimo aukos, nes jos praranda darbą ir turi imtis tokių darbų, kaip antai vaikų, pagyvenusių žmonių ir neįgaliųjų priežiūra ir pan.
Trečia, ekonomikos nuosmukio poveikis ir žala didesni pažeidžiamoms grupėms, kurių padėtis nepalanki daugeliu aspektų (jaunų arba pagyvenusių moterų, migrančių ir (arba) tautinėms mažumoms priklausančių moterų, vienišų motinų, kaimo vietovėse gyvenančių moterų ir pan.).
Ketvirta, vyriausybės apskritai skatina tokias krizės padarinių šalinimo priemones, kurios visų pirma skirtos ekonominiams sektoriams, kuriuose daugiausia dirba vyrai (statybos pramonė, automobilių gamyklos ir pan.), o kiti ekonomikos sektoriai, kuriuose dirba daugiau moterų (mažmeninė prekyba, paslaugos ir pan.), ignoruojami.
Atsižvelgiant į tai tampa aišku, kad reikia skubiai imtis veiksmingų priemonių. Pranešime dėl moterų skurdo stengiamasi keletą jų pasiūlyti. Turint omenyje vertybes, kuriomis grindžiamas Europos projektas, reikėtų daryti prielaidą, kad užkirsti kelią moterų skurdui ir jį mažinti, jei ne visiškai jį panaikinti, yra svarbi pagrindinio socialinio solidarumo principo dalis. Taip pat labai pageidaujama susitarti dėl Europos moterų teisių chartijos tikslų gerinti moterų teises ir galimybes ir juos patvirtinti, kartu skatinant priemones, kuriomis būtų siekiama lyčių lygybės visais socialinio, ekonominio ir politinio gyvenimo aspektais.
Pranešėja ėmėsi spręsti šį moterų skurdo klausimą siūlydama bendrų interesų sritis.
Moterų skurdas
Moterų skurdo ir toliau nematyti statistikos ir socialinio saugumo sistemose. Pagal 2010 m. Komisijos vyrų ir moterų lygybės metinę ataskaitą skurdas yra viena iš sričių, kuriose lyčių skirtumai išlikę; kadangi moterims labiau gresia skurdas ir jos skirtingai patiria socialinę atskirtį, ypač pagyvenusios moterys, iš kurių 2008 m. skurdas grėsė 22 proc., palyginti su 16 proc. pagyvenusių vyrų, tais pačiais metais skurdas grėsė 35 proc. vienišų motinų, taip pat kitoms moterų grupėms, pvz., neįgaliosioms ir tautinėms mažumoms priklausančioms moterims.
Remiantis statistika, moterys sudaro du trečdalius nedirbančių gyventojų (63 mln. asmenų nuo 25 iki 64 metų), įskaitant moteris, priverstinai dirbančias ne visą darbo dieną, kurios nėra užregistruotos kaip bedarbės.
Reikėtų pabrėžti, jog esama duomenų, kad, skaičiuojant individualias, o ne namų ūkio pajamas, skurstančių moterų galėtų būti 36 proc. palyginti su 11 proc. skurstančių vyrų. Be to, labiau tikėtina, kad keturis kartus daugiau europiečių moterų dirba ne visą darbo dieną, ir labiau tikėtina, kad jų darbo sutartys yra terminuotos, be to, europietės dažnai priklauso šešėlinei ekonomikai, kurios sąlygomis darbo sutartys paprastai nesudaromos.
Ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į tai, kad būtina tęsti moterų skurdo tyrimus, inter alia , vertinti pasaulinės krizės poveikį Europos moterims, įskaitant poveikį darbo rinkai, švietimui, gimstamumui, sveikatai, socialinei apsaugai, pensijų sistemoms, socialinės paramos sistemoms, moterų galimybėms užimti vadovaujančias pareigas ir pan.
Kova su moterų skurdu pasitelkiant darbo politiką ir socialinę apsaugą
Manoma, kad moterų integravimas į darbo rinką yra pagrindinė kovos su skurdu ir socialine atskirtimi priemonė. Be to, manoma, kad tebesanti moterų ir vyrų nelygybė kalbant apie galimybes įgyti išsilavinimą, vykdyti šeimos pareigas ir apskritai rūpintis šeimos išlaikymu yra pagrindinė moterų skurdo priežastis.
Skurdo grėsmė didesnė dirbančioms moterims negu dirbantiems vyrams, pvz., Estijoje, Kipre, Latvijoje arba Vokietijoje. Dirbančių moterų, kurios skursta, skaičius siekia nuo 2 proc. Maltoje, 3 proc. Čekijoje ir Danijoje, 10 proc. Latvijoje ir Lenkijoje iki 12 proc. Graikijoje. Dėl to labiau tikėtina, kad daugiau moterų negu vyrų dirba mažai mokamą darbą, dirba ne visą darbo dieną arba yra įdarbintos laikinai, taip pat labiau tikėtina, kad daugiau moterų negu vyrų augina vaikus vienos, taigi joms itin gresia skurdas
Informacija grindžiama 2010 m. balandžio 15 d. Eurofond ataskaita „Dirbantys neturtingieji Europoje“. .
ES lygmeniu labai svarbu paraginti Komisiją pasiūlyti pagrindų direktyvą, kuria būtų nustatytas deramų minimalių pajamų Europos Sąjungoje principas, kaip būdas kovoti su skurdu ir jį mažinti, atsižvelgiant į nacionalinius įstatymus ir praktiką bei skiriant deramą dėmesį lyčių aspektui. Valstybės narės turėtų parengti minimalių pajamų sistemas, kad būtų išgelbėti nuo skurdo labiausiai pažeidžiamų kategorijų asmenys, turint omenyje tai, kad moterys yra viena iš labiausiai nukentėjusių grupių.
Pensijų ir socialinio saugumo sistemose suteikiant individualizuotas teises būtų padaryta didelė pažanga kovoje su skurdo grėsme.
Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į išlikusį moterų ir vyrų darbo užmokesčio skirtumą, kuris sukelia labai sunkių padarinių. Vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumo priežastys įvairios, įskaitant labai seniai susidariusius stereotipus.
Kita problema, su kuria susiduria moterys, yra vadinamosios stiklo lubos, kurios kliudo moterims užimti vadovaujamas ir aukštas pareigas. Be to, moterims dažniau tenka nutraukti darbą ir išeiti auginti vaikų arba prižiūrėti pagyvenusių artimųjų, ir dėl to senatvėje jos gali patirti skurdą.
Akivaizdu, kad su partneriu išsiskyrusios moterys, nepaisant amžiaus grupės, patiria daug didesnę skurdo grėsmę negu vyrai. Be to, labiau tikėtina, kad skurdą patirs moterys, priklausančios bet kuriai labiau pažeidžiamai grupei, pvz., neįgaliųjų, imigrantų, tautinių mažumų ar kaimo vietovių gyventojų grupei.
Tikėtina, kad dėl ekonomikos krizės bedarbių skaičius smarkiai išaugs, ypač viešojo sektoriaus darbuotojų, kurių didžiąją dalį sudaro moterys. Ekonomikos atkūrimo po nuosmukio planuose reikėtų atsižvelgti į lyčių aspektą ir juos grįsti pagal lyties kriterijų skirstomais duomenimis.
Kai kuriose šalyse, pvz., Airijoje, jau sumažintas nevyriausybinėms organizacijoms ir lygybės institucijoms skirtas finansavimas. Moterys turės mažiau galimybių kreiptis pagalbos.
Reikėtų, kad strategijoje „Europa 2020“ būtų atsižvelgta į lyčių lygybės integravimo principą siekiant vienodinti abiejų lyčių atstovų skaičių ir dalyvavimo sąlygas darbo rinkoje, panaikinti darbo rinkos segregaciją, kartu užtikrinant moterų dalyvavimą vadovaujančiose pareigose, nustatant specialias įmonių valdybos sudėties ir politikos formuotojų kvotas.
Skurstančių arba skurdo grėsmę patiriančių moterų šeimos gyvenimo ir darbo derinimas
Darbo ir asmeninio gyvenimo derinimo skatinimas, kad būtų sudarytos sąlygos moterims, norinčioms tęsti profesinę veiklą arba dirbti visą darbo dieną, laikomas pagrindiniu aspektu siekiant suvaldyti moterų skurdo poveikį arba mažinti joms kylančią grėsmę.
Taip pat reikalingos papildomos paramos priemonės, ypač skirtos dirbančioms vienišoms motinoms, kuriomis būtų sudarytos geresnės sąlygos rasti darbą pagal lankstų darbo grafiką, kad šios moterys galėtų atlikti joms daugiau tenkančių šeimos pareigų, arba būtų suteiktos galimybės naudotis tinkamomis vaikų, pagyvenusių žmonių ir priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis.
Kova su pagyvenusių moterų skurdu
Pabrėžiama tai, kad moterims skurdas gresia labiau nei vyrams, ypač senatvėje. Skurstančių pagyvenusių moterų yra daugiau negu vyrų (vidutiniškai skurdo grėsmę patiria 22 proc. pagyvenusių moterų palyginti su 16 proc. pagyvenusių vyrų), ypač valstybėse narėse, kuriose pagal labiausiai paplitusias pensijų sistemas išmokos glaudžiai susijusios su viso gyvenimo darbo užmokesčiu ir įmokomis. Taikant šias pensijų sistemas tie, kurie rūpinasi vaikais arba priklausomais artimaisiais, patenka į nepalankią padėtį, nes dėl profesinės veiklos pertraukų ir darbo ne visą darbo dieną mažėja jų viso gyvenimo darbo užmokestis.
Todėl būtina moterims, atsakingoms už savo šeimos ligonių, pagyvenusių asmenų arba neįgaliųjų priežiūrą, ir itin mažą pensiją gaunančioms pagyvenusioms moterims suteikti atitinkamą socialinės apsaugos pagalbą.
Smurto dėl lyties poveikis skurdo grėsmei
Remiantis tyrimų duomenimis smurtą patiriančioms moterims kyla didesnė skurdo grėsmė, nes smurtas kenkia jų sveikatai ir dėl smurto jos gali tapti nedarbingos. Reikėtų pabrėžti, kad 20–25 proc. suaugusių moterų kenčia fizinį smurtą, o daugiau kaip 10 proc. – lytinį smurtą.
Smurtas prieš moteris yra pagrindinė problema, kurią reikia šalinti naudojant visas turimas priemones, o Komisija turėtų paskelbti Europos kovos su smurtu prieš moteris metus.
Reikėtų itin atidžiai iš naujo įvertinti smurto ir skurdo ryšį ir būtina toliau stengtis glaudžiau bendradarbiaujant policijai ir teismams ES panaikinti prekybą žmonėmis ir seksualinį išnaudojimą.
Socialinis dialogas ir pilietinė visuomenė kovojant su moterų skurdu
Reikėtų puoselėti nuoširdų socialinį dialogą su nacionaline ir Europos administracija, siekiant dalytis požiūriais ir stengtis įveikti kraštutinį skurdą, pateikiant pačios geriausios patirties šioje srityje Europos lygiu pavyzdį.
Ypatingą dėmesį reikėtų skirti nevyriausybinių organizacijų darbui ir apsvarstyti Komisijos joms teikiamą finansinę paramą.
Finansavimo užtikrinimas kaip kovos su skurdu priemonė
Struktūriniai fondai, visų pirma Europos socialinis fondas, yra pagrindinės priemonės, padedančios valstybėms narėms kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi. Reikėtų bendrai finansuoti specialias programas siekiant skatinti aktyviai įtraukti arba iš naujo integruoti moteris į darbo rinką, taip pat įvesti specialų mokymą siekiant suteikti joms įgūdžių ir kvalifikacijų, būtinų ekologiškoms darbo vietoms užimti. Be to, reikėtų skirti deramą dėmesį paramos tarnybų, kurios teikia, pvz., vaikų ir pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugas, steigimui pagrįsti.
10.11.2010
Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto NUOMONĖ
pateikta Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetui
dėl moterų skurdo Europos Sąjungoje
( 2010/2162(INI) )
Nuomonės referentė(*):
Gabriele Zimmer
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis
PASIŪLYMAI
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas ragina atsakingą Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi tėvų skurdas dažnai yra vaikų skurdo priežastis ir daro didelį poveikį vaikams tolesniame gyvenime,
B. kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumas ES sudaro beveik 18 proc., o vienodo vyrų ir moterų darbo užmokesčio principas yra vienas iš pagrindinių Europos sutartyse nustatytų principų,
C. kadangi didelis skurdas, prekyba žmonėmis, prostitucija ir kitų formų išnaudojimas yra glaudžiai susiję,
1. džiaugiasi dėl Komisijos parengtos 2010–2015 m. moterų ir vyrų lygybės strategijos;
2. ragina Komisiją ir Tarybą, rengiant politiką ir priemones kitam atvirojo koordinavimo metodo (AKM) socialinės apsaugos ir įtraukties srityje etapui, Socialinės įtraukties strategiją ir strategijos „Europa 2020“ pavyzdinę kovos su skurdu ir socialine atskirtimi iniciatyvą, tinkamai atsižvelgti į Parlamento reikalavimus, nurodomus 2007 m. lapkričio 15 d. rezoliucijoje dėl socialinės tikrovės apžvalgos
Priimti tekstai, P6_TA(2007)0541 . , 2008 m. spalio 9 d. rezoliucijoje dėl socialinės įtraukties skatinimo ir kovos su skurdu, įskaitant vaikų skurdą, Europos Sąjungoje
Priimti tekstai, P6_TA(2008)0467 . , 2009 m. gegužės 6 d. rezoliucijoje dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties
Priimti tekstai, P6_TA(2009)0371 . ir 2010 m. spalio 19 d. rezoliucijoje dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje, taip pat į dalyvaujamąjį procesą įtraukti visas suinteresuotąsias šalis;
3. ragina valstybes nares visapusiškai integruoti lyčių lygybės principą į užimtumo politiką ir taikant konkrečias priemones, kad būtų gerinamos galimybės įsidarbinti, išvengiama padėties, kai per daug moterų dirba darbą be garantijų, didinamas tvarus dalyvavimas ir skatinama moterų pažanga užimtumo sektoriuje, taip pat mažinama lyčių segregacija darbo rinkoje šalinant tiesiogines ir netiesiogines jos priežastis;
4. atkreipia dėmesį į didelius kaimo vietovių ir miestų gyventojų skirtumus mokymo, užimtumo galimybių ir darbo kokybės požiūriais; laikosi nuomonės, kad itin svarbu užtikrinti visų šių gyventojų, ypač jauniausių ir labiausiai pažeidžiamų, teisę į tinkamą švietimą ir suteikti profesinio mokymo ir universitetinių studijų galimybes, ir todėl ragina valstybes nares ir Komisiją remti šias grupes taikant veiksmingą aktyvios politikos ir tinkamų mokymo priemonių sistemą siekiant užtikrinti, kad šie gyventojai greitai prisitaikytų prie darbo rinkos reikalavimų;
5. ragina valstybes nares laikytis tvarios politikos, kurią įgyvendinant būtų sudaromos galimybės visiems, įskaitant pažeidžiamiausias ir nepalankiausioje padėtyje esančias gyventojų grupes, patekti į darbo rinką ir sukurti didesnę darbo ir asmeninio bei šeiminio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat užtikrinti, kad būtų visapusiškai remiamos lygios galimybės ir visos su jomis susijusios paslaugos ir būtų taikomos paramos priemonės, pvz., lankstus darbo grafikas bei nebrangios ir prieinamos vaiko priežiūros paslaugos;
6. pažymi, kad dėl ekonomikos krizės daugelyje valstybių narių vis dar didėja nedarbas ir daugėja socialinių problemų, kurios turi skirtingą poveikį jauniems ir vyresniems žmonėms, vyrams ir moterims ir jų šeimoms, taigi ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares sustiprinti savo įsipareigojimą ir imtis konkrečių priemonių naikinant skurdą ir kovojant su socialine atskirtimi, nes skurdas ir socialinė atskirtis yra žmogaus teisių pažeidimas ir su šia problema susiduria bent vienas iš šešių Europos piliečių; ragina Komisiją ir valstybes nares ypač didelį dėmesį skirti labiausiai pažeidžiamoms grupėms (nepilna šeima, tris arba daugiau vaikų turinčios šeimos, neįgalieji, etninės mažumos, ypač romai, nepalankiausių sąlygų mikroregionuose gyvenantys asmenys, sumažėjusio darbingumo asmenys ir jaunimas, neturintis darbo patirties); mano, kad prieiga prie švietimo paslaugų ir darbo rinkos bei dalyvavimas visuomeniniame gyvenime yra būtinos tinkamo gyvenimo sąlygos; ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų imtasi priemonių naikinant vaikų skurdą ir kad visi vaikai turėtų lygias galimybes gyvenime;
7. kadangi ir moterų atveju nedarbas yra pagrindinė skurdo, nelygybės ir socialinės atskirties priežastis, ragina išlaikyti užimtumą ir sukurti naujas darbo vietas taikant tikslines priemones (pvz., moterims, auginančioms vaikus, suteikti galimybes dirbti ne visą darbo dieną arba pasirinkus lankstų darbo grafiką) ir siūlo pradėti taikyti ne tik su darbu susijusias priemones, bet taip pat įgyvendinti tikslines politikos priemones siekiant stiprinti socialinės apsaugos sistemą (pvz., kurti vaikų priežiūros įstaigas norint padėti moterims sugrįžti į darbo rinką);
8. pabrėžia, kad vienas trečdalis nepilnų šeimų Europoje gyvena skurde;
9. nurodo, kad moterų skurdas – tai ne tik neseniai kilusios ekonomikos krizės pasekmė, bet ir įvairių veiksnių, įskaitant stereotipus, esamą vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, kliūtis, kylančias dėl darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimo stokos, ilgesnę moterų gyvenimo trukmę ir, apskritai, įvairių formų diskriminaciją lyties pagrindu, dėl kurios dažniausiai nukenčia moterys, rezultatas;
10. pabrėžia, kad nedarbo atveju moterims kyla didesnė rizika nebūti iš naujo įdarbintoms ir kad priimant į darbą jos dažniausiai atsiduria nepalankesnėje padėtyje, nes daugiau moterų nesavanoriškai įdarbinamos pagal sutartis be garantijų arba sutartis dėl darbo ne visą darbo dieną, taip pat dėl to, kad moterims ir toliau mokamas mažesnis darbo užmokestis negu vyrams;
11. pabrėžia, kad dažnai moterims užkertamas kelias dalyvauti darbo rinkoje arba dirbti visą darbo dieną todėl, kad stokojama galimybių pasinaudoti priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis, kurios būtų grindžiamos pakankamai laisvo laiko ir lankstaus darbo galimybių abiems tėvams suteikiančiomis sistemomis;
12. pabrėžia, kad Europos socialinio fondo finansavimas neturėtų būti didinamas;
13. ragina Komisiją pagal iniciatyvą „Europos kovos su skurdu planas” sustiprinti Europos socialinės įtraukties ir socialinės apsaugos strategiją ir dėti daugiau pastangų, kad būtų palengvinta ypač vienišų tėvų padėtis ir kad jie galėtų gyventi oriai;
14. pabrėžia, kad reikia mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą, dėl kurio tokius pačius įgūdžius turinčios ir tą patį darbą atliekančios moterys gauna mažesnes pajamas, todėl didelis skaičius moterų, kai jos išeina į pensiją arba tampa našlėmis, patiria skurdą;
15. laikosi nuomonės, kad vyresnio amžiaus moterys darbo rinkoje gali patirti tiesioginę arba netiesioginę diskriminaciją, arba net daugeriopą diskriminaciją ir kad šią problemą reikėtų spręsti; pabrėžia, kad užimtumas turi būti traktuojamas kaip geriausias kovos su moterų skurdu būdas; ragina palengvinti įvairaus amžiaus moterų dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose; pabrėžia, kad reikia skirti ypatingą dėmesį ir paramą siekiant užtikrinti darbo ir šeiminio gyvenimo suderinimą bei nuolatinį mokymąsi;
16. ragina Komisiją ir Tarybą skubiai parengti ir įgyvendinti strategiją, pagal kurią vaikų skurdas iki 2012 m. būtų sumažintas perpus ir apskritai būtų sustabdyta skurdo spiralė, atsižvelgiant į didelį pavojų, kad pastovus tėvų skurdas bus perduodamas jų vaikams, o dėl to gali susidaryti nepalankios sąlygos vaikų galimybėms turėti geresnį gyvenimą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad atskiras vaikų teises reikia įtraukti į visas ES politikos sritis ir priemones siekiant stebėti ir įvertinti vaikų skurdui įveikti skirtus žingsnius, nustatyti prioritetinius veiksmus ir imtis juos vykdyti, aktyviau rinkti duomenis ir toliau vystyti bendrus rodiklius ES lygmeniu; laikosi nuomonės, kad šiuo tikslu būtina sudaryti palankesnes sąlygas vienišų tėvų patekimui ir sugrįžimui į darbo rinką, taip pat numatyti gerovę užtikrinančias priemones nepilnoms šeimoms atsižvelgus į problemas, su kuriomis jos susiduria, ir užtikrinti konkrečią paramą didelėms šeimoms; laikosi nuomonės, kad vaikams iš vargingų šeimų, kuriose nė vienas asmuo nedirba, turėtų būti skiriamas specialus dėmesys ir parama, kad būtų išvengta skurdo ateityje;
17. pabrėžia, kad tarptautiniai tyrimai rodo, jog dėl lyčių nelygybės (profesinė segregacija, su darbo užmokesčiu susijusi diskriminacija ir t. t.) didžiąją skurstančių darbuotojų dalį sudaro moterys, šis darbo užmokesčio skirtumas toliau didėja dėl moterų tradicinių globos pareigų ir dėl šių dviejų veiksnių taip pat vyresnio amžiaus moterys atsiduria itin nepalankioje finansinėje padėtyje (pensijų ir santaupų skirtumai);
18. ragina valstybes nares atlikti ekonomikos nuosmukio poveikio vertinimus ir analizuoti besikeičiantį darbo sąlygų pobūdį bei jų poveikį pažeidžiamoms grupėms, skurdui ir socialinei atskirčiai;
19. ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti, patvirtinti ir stebėti konkrečius lyčių rodiklius skurdo panaikinimo ir socialinės įtraukties skatinimo srityje;
20. ragina atitinkamas nacionalines valdžios institucijas persvarstyti imigracijos politiką siekiant panaikinti struktūrines kliūtis, kurios trukdo migrantams visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje; ragina kaupti duomenis apie padarytą pažangą kovos su pažeidžiamų grupių diskriminavimu srityje ir įvertinti sumažintų išlaidų, susijusių su prieiga prie sveikatos, švietimu ir socialine apsauga, poveikį;
21. atkreipia dėmesį į 2010 m. birželio 17 d. Tarybos sprendimą leisti valstybėms narėms bendradarbiaujant su regionais pačioms nustatyti nacionalinius skurdo riziką ir atskirtį patiriančių asmenų skaičiaus mažinimo tikslus remiantis vienu ar keliais iš trijų rodiklių, dėl kurių susitarė Taryba; mano, kad valstybės narės, taikančios tik „namų ūkio, kuriame nė vienas narys nedirba“ rodiklį, gali sistemingai ignoruoti tokias problemas kaip dirbančių asmenų skurdas, energetinis skurdas, vienišų tėvų skurdas, vaikų skurdas ir socialinė atskirtis; primygtinai ragina valstybes nares nepiktnaudžiauti rodiklio pasirinkimo laisve siekiant mažiau ambicingų skurdo mažinimo tikslų; atkreipia dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria milijonai Europos pensininkų, gaunančių per mažą pensiją, kad galėtų sudurti galą su galu ir patenkinti su amžiumi susijusius specialius poreikius, ypač atsižvelgiant į dideles vaistų ir medicininio gydymo kainas; pabrėžia, kad turint mintyje kiekvienos valstybės narės nustatomus tikslus labiausiai pažeidžiamų grupių vidurinis ir universitetinis išsilavinimas turėtų būti prioritetinis tikslas;
22. primena, kad Komisija paskelbė 2010 m. Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais siekdama dar kartą patvirtinti ir sustiprinti Sąjungos politinį įsipareigojimą padaryti didelę pažangą kovoje su skurdu ir pripažinti pagrindinę gyvenančiųjų skurde ir socialinėje atskirtyje teisę gyventi oriai ir visapusiškai dalyvauti visuomeniniame gyvenime;
23. primena, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metai (2010) turėjo būti ne tik žiniasklaidos kampanija, bet ir iniciatyva toliau rengti įvairialypę politiką, skirtą kovai su skurdu, ir pažangesnius skurdo vertinimo rodiklius; todėl šiuo tikslu ragina Komisiją pateikti kritišką naujų priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos panaikinti skurdą ir socialinę atskirtį, apžvalgą;
24. atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgus į Eurostato ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį matome, jog Europos Sąjungoje 2008 m. beveik 85 mln. žmonių gyveno ties skurdo riba, o atsižvelgus į materialinio nepritekliaus rodiklį manoma, kad šis skaičius išaugtų iki 120 mln.; laikosi nuomonės, kad atsižvelgus į Tarybos sprendimą dėl skurdo rodiklių gali kilti neaiškumų dėl bendro tikslo iki 2020 m. užtikrinti, kad skurde ir atskirtyje gyvenančiųjų būtų 20 mln. mažiau (23,5 proc. mažiau pagal Eurostato ties skurdo riba gyvenančių asmenų rodiklį, tačiau tik 16,7 proc. mažiau pagal materialinio nepritekliaus rodiklį);
25. dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti priemones ir tobulinti teisės aktų sistemą, kurių reikia siekiant panaikinti lyčių darbo užmokesčio skirtumą;
26. pažymi, kad socialinė apsauga, darbo rinkos ir socialinė politika vaidina labai svarbų vaidmenį mažinant nuosmukio stiprumą ir laikotarpį, nes taikant socialinę politiką ir užtikrinus sveikatos apsaugą stabilizuojama darbo rinka ir vartojimas, taip pat socialinės apsaugos sistema yra įplaukų ir išlaidų stabilizavimo priemonė;
27. laikosi nuomonės, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., mokymas darbo metu, profesinis rengimas ir mokymas) yra labai svarbi siekiant užkirsti kelią skurdui ir tai yra procesas, kurio metu socialiniai partneriai atlieka esminį vaidmenį; be to, mano, kad aktyvi užimtumo politika (pvz., jaunimui skirta darbo praktika, globojamos darbo grupės ir darbo vietos) – taip pat labai svarbi siekiant užtikrinti darbo rinkos pusiausvyrą ir didinti prieigą prie jos bei išlaikyti nepalankesnėje padėtyje esančių grupių užimtumą;
28. mano, kad Europos ir nacionaliniu lygmenimis būtina ir toliau tvirtai laikytis įsipareigojimo siekti tolesnės pažangos lyčių lygybės srityje ir numatyti strategijas, kurios prisidėtų įgyvendinant Komisijos gaires dėl moterų ir vyrų lygybės, Europos Tarybos priimtą Europos lyčių lygybės paktą ir lyčių lygybės veiksmų programą, kurią parengė Europos socialiniai partneriai;
29. atsižvelgdamas į tai, kad užimtumas – tai varomoji jėga siekiant kovoti su skurdu, pabrėžia poreikį nustatyti skaidrią reguliavimo sistemą, skirtą nestandartinėms darbo vietoms, kad būtų užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos ir deramas užmokestis;
30. ragina valstybes nares, jeigu reikia, iš naujo analizuoti socialinės gerovės sistemas siekiant išvengti didelių vyrų ir moterų pensijų dydžių skirtumų ir svarstyti galimybę pradėti taikyti korekcinius koeficientus, kad būtų atsižvelgiama į įmokų skirtumus, atsirandančius dėl darbo be garantijų arba motinystės pareigų;
31. pabrėžia, kad siekiant užtikrinti ekonominę moterų ir vyrų nepriklausomybę svarbu nustatyti individualiomis reikmėmis grindžiamas socialinės apsaugos ir pensijų teises;
32. atkreipia dėmesį į tai, kad norint užtikrinti, jog lygiateisis ir visapusiškas dalyvavimas ekonominiame, politiniame ir visuomeniniame gyvenime būtų vertinamas kaip individuali teisė, taikant aktyvią socialinės įtraukties politiką ir siekiant panaikinti skurdą bei socialinę atskirtį reikia remtis visa apimančiu metodu, ypač reikia visiems užtikrinti visapusiškas galimybes pasinaudoti kokybiškomis socialinėmis ir visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugomis;
33. pabrėžia, kad lyčių lygybė – viena iš būtinų sąlygų siekiant tvaraus augimo, užimtumo, konkurencingumo ir socialinės sanglaudos;
34. atkreipia dėmesį į tai, kad Eurobarometro specialiajame tyrime „Lyčių lygybė ES 2009 m.“ nurodoma, jog Europoje plačiu mastu pripažįstamas poreikis mažinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą;
35. pabrėžia, kad, norint kovoti su skurdu ir suteikti daugiau galimybių įsidarbinti deramomis sąlygomis, reikia imtis priemonių Europos ir nacionaliniu lygmenimis siekiant suderinti darbą ir šeiminį gyvenimą; taigi ragina valstybes nares tobulinti valstybines vaikų priežiūros įstaigas ir skatinti įmones kurti vaikų priežiūros įstaigas darbo vietoje;
36. ragina valstybes nares siekti, kad būtų geriau derinamas darbas ir šeiminis gyvenimas nustatant konkrečias priemones, pvz., didinant darbo užmokesčio nustatymo, draudimo mokesčių ir įdarbinimo procedūrų skaidrumą, suteikiant galimybę dirbti pasirinkus lankstų darbo grafiką ir subalansuojant tėvystės ir (arba) motinystės išlaidas;
37. pabrėžia, kad siekiant kovoti su skurdu, vaikų skurdu ir socialine atskirtimi reikia nacionaliniu lygmeniu parengti tinkamą užimtumo, integracijos ir mokymo politiką, taip pat konkrečią mokesčių tvarką, skirtą nepilnoms šeimoms;
38. pabrėžia, kad nacionaliniu ir Europos lygmenimis reikia imtis priemonių, kurias taikant būtų kovojama su diskriminacija darbo rinkos galimybių ir darbo užmokesčio politikos požiūriais;
39. ragina Komisiją atidžiai ištirti tokias dalyvavimo visuomeniniame gyvenime kliūtis kaip energetinis skurdas, finansinė atskirtis, taip pat prieigos prie informacinių ir ryšių technologijų (IRT) kliūtys;
40. pabrėžia, kad siekiant veiksmingai šalinti skurdą itin svarbu koordinuoti kovos su nedarbu ir socialine atskirtimi politiką visais valdymo lygmenimis;
41. primena, kad, norint įgyvendinti Europos Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimą iki 2015 m. pasiekti JT tūkstantmečio vystymosi tikslus, reikia kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi Europos Sąjungoje ir už jos ribų;
42. primena valstybėms narėms, kad tinkamos vaiko priežiūros suteikimas – pagrindinis lyčių lygybės darbo rinkoje aspektas; todėl primena valstybėms narėms, kad svarbu siekti Barselonos tikslų dėl vaiko priežiūros ir taip skatinti moteris dalyvauti darbo rinkoje bei puoselėti darbo ir gyvenimo pusiausvyrą;
43. ragina valstybes nares užtikrinti, kad imigrantai ir etninės mažumos galėtų lengviau pasinaudoti švietimo ir mokymo programomis, nes tai sudarytų geresnes jų dalyvavimo darbo rinkoje sąlygas.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
9.11.2010
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
44
3
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Regina Bastos, Edit Bauer, Jean-Luc Bennahmias, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Sergio Gaetano Cofferati, Marije Cornelissen, Frédéric Daerden, Karima Delli, Proinsias De Rossa, Frank Engel, Sari Essayah, Richard Falbr, Ilda Figueiredo, Pascale Gruny, Marian Harkin, Roger Helmer, Stephen Hughes, Martin Kastler, Ádám Kósa, Jean Lambert, Patrick Le Hyaric, Veronica Lope Fontagné, Olle Ludvigsson, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Elisabeth Morin-Chartier, Csaba Őry, Siiri Oviir, Rovana Plumb, Sylvana Rapti, Licia Ronzulli, Elisabeth Schroedter, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Jutta Steinruck, Traian Ungureanu
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Georges Bach, Raffaele Baldassarre, Jürgen Creutzmann, Tamás Deutsch, Julie Girling, Joe Higgins, Jelko Kacin, Jan Kozłowski, Antigoni Papadopoulou, Evelyn Regner
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
27.1.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
23
1
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Regina Bastos, Edit Bauer, Emine Bozkurt, Andrea Češková, Marije Cornelissen, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Nicole Kiil-Nielsen, Barbara Matera, Siiri Oviir, Nicole Sinclaire, Joanna Katarzyna Skrzydlewska, Marc Tarabella, Britta Thomsen, Marina Yannakoudakis
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Franziska Katharina Brantner, Anne Delvaux, Christa Klaß, Norica Nicolai, Antigoni Papadopoulou, Rovana Plumb, Joanna Senyszyn
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Stanimir Ilchev
