Savaitė: 2007 m. lapkričio 12-15 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
2007-11-19 - 11:19
Svarbiausi pasibaigusios lapkričio mėn. Strasbūro plenarinės sesijos akcentai – užsienio politika bei aplinkosauga. Neliko be dėmesio ir ES ekonominė politika bei transportas, taip pat Prancūzijos prezidento N. Sarkozy kalba.
Antradienį, lapkričio 13 d., Parlamentas pritarė aviacijos įtraukimui į ES prekybą teršalų leidimais. Deputatai taip pat paragino mokyklose skirti daugiau dėmesio sportui. Tądien Parlamente kalbėjęs Prancūzijos prezidentas N. Sarkozy paragino stiprinti piliečių pasitikėjimą ES ir nebijoti tautiškumo.
Trečiadienį, lapkričio 14 d., europarlamentarai išreiškė rimtą susirūpinimą žmogaus teisių ir demokratijos padėtimi Rusijoje. Jie taip pat pakeitė siūlomą dirvožemio apsaugos direktyvą, suteikdami daugiau laisvės ES šalims. Parlamentas dar pritarė konsensui dėl ES humanitarinės pagalbos. Tądien taip pat paskelbta, jog pritrūkusi narių nutraukė savo veiklą Identiteto, tradicijų ir suvereniteto frakcija.
Ketvirtadienį, lapkričio 15 d., Parlamentas pritarė naujųjų ES narių sienų atvėrimui. Deputatai dar paragino stiprinti ES ir Ukrainos bendradarbiavimą, taip pat atsižvelgti į šalių skirtumus vykdant Europos kaimynystės politiką. Be to, europarlamentarai paragino mažinti pasaulinę oro taršą ir pažymėjo išmintingos ekonominės politikos poreikį globalizacijos akivaizdoje. 20071109BRI12778
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Šengenas
Europos Parlamentas pritarė naujųjų ES narių sienų atvėrimui
2007-11-19 - 11:19
Lapkričio 15 d. Europos Parlamentas pritarė sprendimui atverti devynių 2004 m. į ES įstojusių valstybių sienas su kitomis Šengeno erdvės šalimis. Sausumos ir jūrų sienos bus atvertos nuo šių metų gruodžio 21 d., o oro sienos – nuo 2008 m. kovo 29 d. Kartu Parlamentas priėmė rezoliuciją, kurioje sveikinamos sparčios naujųjų ES šalių pastangos atitikti Šengeno standartus, taip pat raginama atnaujinti šalių pažangos įvertinimus bei greičiau įgyvendinti SIS II sistemą. 2004 m. į ES įstojusių valstybių, išskyrus Kipro, sienas atverti tapo įmanoma tuomet, kai šios valstybės prisijungė prie Šengeno informacinės sistemos (SIS). SIS leidžia valstybėms valdyti bendrą duomenų bazę, kuri padeda užtikrinti veiksmingą sienų kontrolę ties Šengeno erdvės riba. Po 2004 m. ES plėtros buvo nutarta sukurti naują Šengeno informacinę sistemą – SIS II. Būdama techniškai pranašesnė negu esama, ji įgalins ne tik prijungti daugiau šalių, bet ir efektyviau naudoti duomenis bei sustiprinti sienų apsaugą – pavyzdžiui, ieškoti asmenų pagal biometrinius duomenis arba susieti automobilių ir asmenų paiešką. Pagal ankstesnį planą SIS II turėjo pradėti veikti šių metų kovą. Tuo tarpu pernai rugsėjį Europos Komisija paskelbė, kad dėl vėlavimo bus techniškai neįmanoma laikytis pradinio darbų grafiko, todėl sistema nepradės veikti numatytu laiku. Šių metų sausį Komisija pateikė persvarstytą darbų grafiką, kuriame numatyta, kad SIS II pradės veikti iki 2008 m. gruodžio 17 d. Dėl vėlavimo paleisti naująją sistemą ir nuolatinės technologijų plėtros buvo nutarta atnaujinti esamą sistemą. Atsižvelgdama į didžiulį naujų ES narių nepasitenkinimą dėl vėlavimo įgyvendinti SIS II, Portugalijos vyriausybė pasiūlė pereinamuoju laikotarpiu prijungti naująsias ES šalis prie atnaujintos SIS. Vis dėlto techninis pasirengimas automatiškai negarantavo sienų atvėrimo. Prieš atverdama sienas kiekviena šalis turėjo įrodyti savo pasirengimą visiškai įgyvendinti Šengeno sutartį. Šiuo tikslu valstybės turėjo užpildyti ES klausimyną, taip pat priimti ekspertų grupes, kurios vykdė patikrinimus institucijose ir pasienio postuose. EP ataskaitos priede įvertinamas naujųjų ES narių (išskyrus Kiprą, Bulgariją ir Rumuniją) pasirengimas atverti sienas. Pažymima, jog iš pradžių Lietuvai buvo iškelta užduotis pagerinti jūros sienos apsaugą (atnaujinti įrangą ir padidinti darbuotojų profesionalumą). Be to, tikrinimo metu buvo nustatyta, jog Panemunės pasienio posto, taip pat Vilniaus ir Palangos oro uostų pasienio infrastruktūra neatitiko Šengeno standartų. ES ekspertai taip pat pažymėjo poreikį geriau užtikrinti Valstybinės duomenų apsaugos inspekcijos nešališkumą. Iki šiemet atliktų pakartotinių patikrinimų Lietuva sugebėjo pagerinti padėtį, todėl nebeliko rimtų kliūčių sienų atvėrimui. Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjęs Justas Vincas Paleckis (Socialistų frakcija) kalbėjo: „Šengeno erdvės plėtra [...] yra didelės psichologinės ir simbolinės reikšmės istorinis įvykis, panaikinantis ne tik sienas, bet ir padalijimus Europoje. Vis dėlto, nors mes dabar galime keliauti nuo Vilniaus prie Baltijos iki Lisabonos prie Atlanto, nauja Europos uždanga statoma Ukrainai, Rusijai, Moldovai ir Baltarusijai - finansinė ir biurokratinė uždanga, pakeičianti senąją geležinę. Dar neseniai mūsų kaimynai galėjo keliauti į daugelį naujųjų Šengeno šalių be vizų, tačiau dabar jie turi mokėti nuo 35 iki 60 eurų. Tai ketvirtadalis ar netgi trečdalis mėnesio uždarbio kai kuriose iš šių šalių. Mums nereikia Europos tvirtovės – Šengeno acquis, šiek tiek patobulintas, turi pasitarnauti stipresnei ir labiau integruotai Europai". Arūnas Degutis (Liberalų ir demokratų aljansas) džiaugėsi Šengeno zonos plėtra. „Devynių naujų šalių įstojimas – istorinis žingsnis ne tik Lietuvai, bet ir visai Europai. Lietuvai tai dar vienas nuoseklus žingsnis link gilesnės ir visa apimančios europinės integracijos. Pasirengimas atėmė nemažai darbo ir pastangų. Džiaugiuosi, kad ekspertai šias pastangas įvertino teigiamai.“ Europarlamentaras padėkojo ES pirmininkaujančiai Portugalijai, kuri „rado sprendimą dėl Šengeno informacinės sistemos, leidusį mūsų šalims nesugaišti dar keleto papildomų metų “. Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas) taip pat džiaugėsi naujųjų narių prisijungimu: „Šengeno erdvės sukūrimas – vienas didžiausių ir sėkmingiausių ES projektų. Jo įgyvendinimui po 2004 m. plėtros, iškilus SIS II įdiegimo problemoms, valstybės narės parodė tikrą solidarumą – Portugalija pasiūlė SISone4all versiją, kuri leidžia atverti sausumos sienas tarp 15 ir 9 valstybių jau prieš šias Kalėdas. Tai ne tik judėjimo laisvės išplėtimas Europoje, bet ir racionalus sprendimas, padedantis naujosioms narėms išvengti nuostolių dėl SIS II įdiegimo terminų nukėlimo. SISone4all, veiksianti beveik metus, palengvins asmenų judėjimą ir padarys teigiamos įtakos šalių ekonomikų augimui.“
Ataskaita: UŽ - 468, PRIEŠ - 21, SUSILAIKĖ - 34 Rezoliucija: UŽ - 459, PRIEŠ - 13, SUSILAIKĖ - 42 Carlos COELHO PPE-DE PT A6-0441/2007 Dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo B6-0448/2007 Dėl Šengeno acquis nuostatų visapusiško taikymo 1. Konsultavimosi procedūra
Svarstymas: 2007-11-13. Balsavimas: 2007-11-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0531 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0535 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Europos Parlamente nebeliko Identiteto, tradicijų ir suvereniteto frakcijos
2007-11-19 - 11:19
Iš Identiteto, tradicijų ir suvereniteto (ITS) frakcijos pasitraukus šešiems Rumunijoje išrinktiems europarlamentarams, ši Europos Parlamento frakcija lapkričio 14 d. oficialiai nutraukė veiklą. Daugelis EP narių tokį posėdžio pirmininko pranešimą sutiko plojimais. Minėta kraštutinės nacionalistinės pakraipos frakcija Europos Parlamente buvo suformuota šių metų sausį, į ES įstojus Rumunijai ir Bulgarijai. Be šių dviejų šalių europarlamentarų, jai priklausė ir deputatai iš Austrijos, Belgijos, Italijos, Jungtinės Karalystės bei Prancūzijos.
Šeši Rumunijoje išrinkti europarlamentarai nutarė pasitraukti iš ITS frakcijos dėl tuometinės jos narės italės Alessandros Mussolini antirumuniško pareiškimo. Frakcijoje likus mažiau negu 20 europarlamentarų, jos veikla buvo oficialiai nutraukta remiantis EP taisyklėmis.
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
N. Sarkozy ragino stiprinti piliečių pasitikėjimą ir nebijoti tautiškumo
2007-11-19 - 11:19
„Negalima kaltinti tautas suklydus“, – lapkričio 13 d. Europos Parlamente Strasbūre teigė Prancūzijos prezidentas Nicolas Sarkozy. Pasak prelegento, nepritarimas Europos Konstitucijai nereiškia, jog Prancūzijos piliečiai nebenori Europos, – atvirkščiai, iš ES jie tikisi daugiau. Pažymėjęs nuomonių įvairovės svarbą demokratijai, N. Sarkozy ragino vertinti tautų tapatybę ir apginti Europos interesus pasaulyje. Pažymėjęs, jog žmonės „jaučiasi taip, tarsi Europa jų nebegintų ir būtų abejinga jų gyvenimo sunkumams“, N. Sarkozy pridūrė, jog „Europa negali būti tik [...] procedūrų ir taisyklių mašina“, atitolusi nuo piliečių lūkesčių. Priminęs, jog Europos vienijimas po Antrojo pasaulinio karo rėmėsi taikos, brolybės ir pažangos viltimi, prelegentas ragino politikos priemonėmis pasiekti, „kad Europa būtų ne vien svajonė, bet ir realybė“. „Prancūzijos tauta man suteikė leidimą tam, kad supaprastintą [ES] sutartį ratifikuotų parlamentas“, – teigė N. Sarkozy, priminęs, jog prezidento rinkimų kampanijos metu atvirai tai deklaravo. Atsakydamas į referendumo šalininkų kritiką, prelegentas pridūrė: „Jei Europa yra demokratiška Europos Parlamente, Prancūzija yra demokratiška Prancūzijos parlamente.“ Pažymėjęs, jog naujoji sutartis išspręs institucinę, bet ne politinę ar moralinę ES krizę, N. Sarkozy paragino diskutuoti apie Sąjungos tikslus ir siekius. Šiuo tikslu kitąmet ES pirmininkausianti Prancūzija norėtų sutelkti „išminčių komitetą“, kurį sudarytų žymūs istorikai, geografai, filosofai, verslininkai bei įvairių kultūrų atstovai. Prelegentas paminėjo būsimo savo šalies pirmininkavimo ES prioritetus. Tai bendroji žemės ūkio politika, aplinkosauga ir klimato kaitos stabdymas, ES vaidmens pasaulyje stiprinimas, bendrosios gynybos politikos kūrimas, migracijos valdymas. N. Sarkozy taip pat ragino labiau įsiklausyti į naujųjų ES narių nuomonę, nes „šios šalys turi tokias pačias teises, kaip ir šalys, kurios integravosi į ES iki jų“. „Europoje per mažai debatų, demokratijos ir politikos, todėl tiek daug žmonių jaučiasi atitolę“, – teigė Prancūzijos prezidentas. Jis pažymėjo poreikį gerbti požiūrių įvairovę, taip pat vertinti tautines tapatybes – „didžiausią Europos turtą“. „Neturime bijoti tapatybių. Siekti apsaugoti savo tapatybę nėra liga. Tapatybės tampa pavojingos tuomet, kai joms iškyla grėsmė“, – teigė N. Sarkozy. Pažymėjęs, jog „Europos tautos išgyvena labai gilią tapatybės krizę“, prelegentas paragino nesuvokti ES kaip grėsmės tautų tapatybei, o kaip priemonę jas sustiprinti remiantis bendromis vertybėmis, tokiomis kaip žmogaus teisės. Prancūzijos prezidentas pridūrė, jog laisva konkurencija yra esminis ES principas, tačiau „Europa neturėtų laikyti jos savitiksliu ir „iš jos daryti religijos“. „Europa nenori protekcionizmo, bet ji turi imtis atsako“, – teigė N. Sarkozy ir klausė: „Jei kiti gina savo žemdirbius, kodėl Europa neturėtų ginti savųjų?“ Savo ruožtu, pasak prelegento, „Europa turi atlikti svarbų vaidmenį suteikdama būtiną moralumą finansiniam kapitalizmui“.
„Kai geriau Prancūzijai, geriau visai Europai“, – pažymėjo N. Sarkozy, priminęs savo reformų programą. Kalbos pabaigoje Prancūzijos prezidentas pažadėjo „sugrąžinti Prancūziją į Europos kūrimo centrą“ ir atgaivinti piliečių pasitikėjimą ES. Pristatydamas svečią, EP pirmininkas Hans-Gert Pöttering pažymėjo Prancūzijos nuopelnus Europos vienijimuisi, taip pat padėkojo Prancūzijos prezidentui už jo paramą Reformų sutarčiai ir parodytą dėmesį Europos Parlamentui. Iškilmingas posėdis: 2007-11-13
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Institucijos
Globalizacija reikalauja išmintingos ekonominės politikos, mano europarlamentarai
2007-11-19 - 11:19
Tik vykdydamos apgalvotą ekonominę politiką ES ir jos šalys galės pasinaudoti globalizacijos suteikiamomis galimybėmis. Tai sakoma lapkričio 15 d. Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje (435 balsai už, 86 prieš, 32 susilaikė). Deputatai ragina garantuoti Europos centrinio banko nepriklausomybę, užtikrinti ES konkurencijos taisyklių laikymąsi ir parengti priešinfliacinių priemonių. ES yra didžiausia pasaulyje prekių importuotoja ir eksportuotoja, todėl, EP nuomone, ES tenka didelė atsakomybė spręsti globalias problemas bei deramai valdyti išorės veiksnių įtaką bendrajai ES rinkai. Parlamentas pabrėžia, kad ES gali įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus tik būdama aktyvi ir vieninga pasauliniu mastu. Naujoji ES yra unikali išsivysčiusios ekonomikos šalių ir prie jų artėjančių mažų sąnaudų ekonomikos šalių bendrija, taigi galima mažinti sąnaudas, išnaudoti vidaus ir išorės masto ekonomiją ir pasipriešinti besivystančios ekonomikos šalių defliaciniam ir infliaciniam spaudimui. Kita vertus, dėl dabartinio finansinio nestabilumo atsiranda neapibrėžtumas ir todėl gali dar labiau sulėtėti augimas. Todėl „tinkama ekonomikos politika padėtų didinti pasitikėjimą ir mažinti neužtikrintumą“, pažymi europarlamentarai. Deputatų nuomone, svarbu užtikrinti „Europos centrinio banko nepriklausomybę nustatant pinigų politiką ir įveikiant pasaulio finansų rinkų nepastovumą“. Jų nuomone, euro kurso kilimas – didėjančio pusiausvyros sutrikimo trečiosiose šalyse bei nedidelės paklausos ES viduje rezultatas. Dėl to didėja konkurencinis spaudimas ES įmonėms, todėl „ES turėtų reaguoti vykdydama patikimą ekonomikos politiką“. Europrlamentarai ragina geriau koordinuoti fiskalinę politiką, taip pat užtikrinti geresnę valstybių finansų kokybę. Gamtinių išteklių, pagrindinių gaminių ir paslaugų paklausos augimas besivystančiose šalyse gali daryti infliacinį spaudimą ES valstybių ekonomikai. Parlamentas mano, kad „siekdamos spręsti šią problemą, ES valstybės turėtų parengti priešinfliacinės ekonomikos politikos priemonių, taip pat technologinės plėtros strategijas“. Parlamento nuomone, jei nebus griežtai prižiūrima ES konkurencijos taisyklių laikymosi, bendros rinkos ir masto ekonomijos privalumai ES dalyvaujant pasaulio rinkoje „gali būti sumenkinti“. Europarlamentarai taip pat mano, jog „siekiant toliau liberalizuoti prekybą, Europos Sąjungai itin svarbu išlaikyti savo gebėjimą apsisaugoti nuo nesąžiningos prekybos“. Tuo pat metu EP siūlo užtikrinti deramą socialinę apsaugą ir stiprinti kovą su skurdu. Jų nuomone, „reikalingos veiksmingesnės priemonės siekiant užtikrinti piliečių teises į darbą, švietimą, socialines paslaugas, sveikatos priežiūrą ir kitokio pobūdžio socialinę apsaugą visoje Europoje“. Savo ruožtu deputatai ragina Europos Komisiją siekti sumažinti ES šalių skirtumus užimtumo srityje.
Debatai Europos Parlamente
ES Tarybos atstovas, Portugalijos Europos reikalų valstybės sekretorius Manuel Lobo Antunes teigė, jog naujoji Reformų sutartis leis ES sėkmingiau atremti globalizacijos iššūkius. Pasidžiaugęs atnaujintos Lisabonos strategijos sėkme, prelegentas ragino „konsoliduoti pasiektus rezultatus“, taip pat veiksmingiau spręsti klimato kaitos, terorizmo, imigracijos bei finansų rinkų nestabilumo problemas. Pažymėjęs naujų ES ir valstybių iniciatyvų poreikį, M. Lobo Antunes informavo apie Tarybos rengiamą naują užimtumo strategiją. Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso ragino pasinaudoti globalizacijos teikiamomis galimybėmis bei apsaugoti tuos, kurie nuo jos nukentės. Pasak prelegento, atnaujinta Lisabonos strategija pasiteisina (jau sukurta 6,5 mln. darbo vietų), tačiau reikia siekti, kad pažanga visose ES šalyse būtų tolygi. Komisijos pirmininko nuomone, Europa yra atsakinga už savo piliečių apsaugą, tačiau ji neturi tapti protekcionistinė. „Europai protekcionizmas būtų savižudybė“, – teigė J.M. Barroso, pažymėjęs, jog ES yra didžiausia pasaulio eksportuotoja. „Mes turime ir kitus skatinti atverti duris“, – pridūrė kalbėtojas. Akcentavęs, jog rinka negali veikti be taisyklių, Komisijos pirmininkas ragino ES „formuoti globalizaciją“ ir „pasiūlyti savo modelį“. Diskusijoje kalbėjęs Europos liaudies partijos lyderis Joseph Daul (Prancūzija) ragino skatinti ES ekonominį augimą, tačiau taip pat pažymėjo, kad „globalizacija neturi kenkti silpniesiems“. Deputatas paminėjo ir piliečių saugumo, vartotojų apsaugos, darbo vietų kūrimo, nenutrūkstamo mokymosi bei tvarios energetikos poreikį. Socialistų frakcijos vadovas Martin Schulz (Vokietija) nesutiko su mintimi, jog ekonominė pažanga gali pati užtikrinti socialinį saugumą. „Tai dvi skirtingos vieno medalio pusės“, – pažymėjo deputatas ir paragino tarptautinėmis taisyklėmis pažaboti „laukinį Vakarų kapitalizmą“ finansų rinkose. Pridūręs, jog tik rinkos ribojimas gali užkirsti kelią nestabilumui, EP narys paragino Europos Komisiją pasiūlyti naujų teisės aktų socialinės apsaugos srityje. Liberalų ir demokratų aljanso lyderis Graham Watson (Jungtinė Karalystė) kritikavo kai kurių ES šalių vadovus, kurie lėtina ES darbotvarkę paisydami tik savo valstybių interesų, nors ES gali geriau atremti globalizacijos iššūkius. Pasak deputato, šiandienos politikoje svarbiausia yra nebe kairės ir dešinės, o atvirumo ir uždarumo takoskyra. Paraginęs Europos Komisiją pasiūlyti naujų teisės aktų, G. Watson paragino ES tapti pasaulio problemų sprendimo lydere. Tuo tarpu Sąjungos už tautų Europą atstovas Mirosław Mariusz Piotrowski (Lenkija) teigė, jog „ES veiksmai negali kenkti atskirų valstybių interesams“. Pasak deputato, perdėtas ES biurokratizmas ir polinkis viską reguliuoti stabdo rinkos plėtrą bei konkurenciją. Žaliųjų frakcijos atstovė Jean Lambert (Jungtinė Karalystė) kvietė skirti daugiau dėmesio ekologinei ir socialinei globalizacijos pusei, taip pat parengti ES klimato kaitos stabdymo strategiją. Europos vieningųjų kairiųjų frakcijos atstovas Jiří Maštalka (Čekija) ragino veiksmingiau mažinti skurdą ir užtikrinti socialines teises. Tuo tarpu Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Godfrey Bloom (Jungtinė Karalystė) kritikavo Prancūzijos prezidento N. Sarkozy kalbą Europos Parlamente. „Globalizacija nėra savaiminis procesas. [...] ES politika nulems, ar ji vyks toliau“, – pažymėjo Tapatybės, tradicijų ir suvereniteto frakcijos atstovas Dimitar Stoyanov (Bulgarija). Pasak deputato, „bendra rinka nėra Europos ekonominės raidos garantas“, nes ES šalys ekonomiškai labai skiriasi. EP nario nuomone, tik „pasitelkusi tam tikras protekcionizmo formas“ ES sugebės apginti piliečius, o „atvira visuomenė yra Europos piliečių išdavystė“. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausanti deputatė Jana Bobošíková (Čekija) ragino stiprinti ES vaidmenį pasaulyje ir „rimčiau atsižvelgti“ į Kinijos bei JAV konkurenciją. Diskusijoje kalbėjusi Margarita Starkevičiūtė (Liberalų ir demokratų aljansas) paragino ES užimti aktyvią poziciją pasaulyje, taip pat persvarstyti savo vidaus politikos prioritetus. Deputatė teigė: „Kaip rodo naujausi tyrimai, produktyvumo augimas ES daugiausia atsilieka ne dėl to, kad turime per mažai kompiuterių [ar] aukštos technologijos, o dėl to, kad pas mus yra problemų su valdymu – mes neišnaudojame bendrosios rinkos galimybių, nesukuriame sąlygų prekių judėjimui, finansų rinkos plėtrai.“ M. Starkevičiūtė ragino teikti prioritetą vidaus rinkos plėtrai, taip pat vykdyti „aktyvią“ socialinę politiką – „atsisakyti tendencijų palaikyti neturtingus žmones“, o „sudaryti galimybių jiems užsidirbti“. Europarlamentarė kalbėjo: „Nereikia stumti žmones į išlaikytinių poziciją. Žmonės turi būti aktyvūs pasaulio dalyviai, aktyvūs rinkos dalyviai, todėl mes turime investuoti į tas socialines sritis, kurios ateityje padės sukaupti intelektualų kapitalą ir atneš didesnį produktyvumo augimą.“ Deputatė taip pat ragino geriau koordinuoti ES institucijų veiklą. B6-0435/2007 Dėl Europos intereso: sėkmės globalizacijos akivaizdoje Svarstymas: 2007-11-14. Balsavimas: 2007-11-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0533 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Europos Parlamentas „rimtai susirūpinęs“ žmogaus teisėmis Rusijoje
2007-11-19 - 11:19
Lapkričio 14 d. Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje reiškiamas „rimtas susirūpinimas“ žmogaus teisių ir demokratijos padėtimi Rusijoje, ypač artėjant Valstybės Dūmos ir prezidento rinkimams. EP teigimu, „svarbu, kad ES kalbėtų vienu balsu, rodytų solidarumą ir laikytųsi vienybės santykiuose su Rusijos Federacija“. „Esama padėtis Rusijoje kelia rimtą susirūpinimą dėl pagarbos žmogaus teisėms, demokratijos, žodžio laisvės, taip pat dėl pilietinės visuomenės ir asmenų teisių prieštarauti valdžiai ir reikalauti jos atskaitomybės už savo veiksmus“, – sakoma rezoliucijoje. Parlamentas atkreipia dėmesį į sunkias žurnalistų, įskaitant užsienio korespondentus, darbo sąlygas Rusijoje, kur jie patiria spaudimą ir gąsdinimus. Jis taip pat susirūpinęs nevyriausybinių organizacijų veiklos ribojimais. Savo ruožtu Parlamentas „dar kartą griežtai kritikuoja Rusijos politiką Čečėnijoje“, smerkia gausius žmogaus teisių pažeidimus joje ir ragina Rusijos valdžią imtis veiksmų padėčiai pataisyti. Parlamentas apgailestauja dėl Rusijos valdžios vėlavimo išsiųsti kvietimą ESBO delegacijai stebėti Valstybės Dūmos rinkimus, taip pat dėl ketinimo apriboti ESBO rinkimų stebėtojų skaičių ir jų veiklą Rusijoje. EP ragina Rusijos vyriausybę „kartu su ES sudaryti sąlygas skubiai pradėti derybas dėl naujos ES ir Rusijos Partnerystės ir bendradarbiavimo sutarties“, kurios buvo pristabdytos dėl Rusijos taikomo draudimo mėsos eksportui iš Lenkijos. Savo ruožtu europarlamentarai pažymi, kad „demokratija ir žmogaus teisės turi būti bet kokios ateityje pasirašomos sutarties su Rusijos Federacija pagrindas“. Be to, ši sutartis turėtų apimti Energetikos chartijos principus. Rezoliucijoje teigiama: „Ginčai dėl energijos tiekimo ir transportavimo turi būti sprendžiami derybomis, be diskriminavimo ir laikantis skaidrumo. Jie niekada neturi būti naudojami kaip politinio spaudimo ES ar bendros kaimynystės šalims priemonė“. Sveikindamas suintensyvėjusį ES ir Rusijos energetinį dialogą, Parlamentas pažymi, jog „tarpusavio priklausomybė ir skaidrumas turi būti bendradarbiavimo šioje srityje pagrindas“. Pasak EP narių, „šie principai turi būti taikomi stambiems energetikos infrastruktūros projektams, tokiems kaip Baltijos jūros dujotiekis“. Deputatai ragina ES „kalbėti su Rusija vienu balsu jautriais energetikos klausimais“. Jie taip pat pažymi pastangas rasti kompromisą dėl naftos tiekimo vamzdynais nutraukimo „Mažeikių naftai“, kuris „pasirodė esąs politiškai motyvuotas“. Parlamentas „pažymi, jog svarbu pagerinti Europos investicijų Rusijoje klimatą“ – užtikrinti nediskriminacines ir skaidrias verslo sąlygas. Deputatai susirūpinę, jog kartais neįmanoma prognozuoti to, kaip Rusijos valdžios organai taikys įstatymus užsienio investuotojams. Savo ruožtu EP sveikina ES ir Rusijos vadovų susitikime pasiektą pažangą dėl Rusijos stojimo į Pasaulio prekybos organizaciją ir ragina Rusiją „panaikinti likusias kliūtis“ šiame procese.
Europarlamentarai nerimauja dėl Rusijos ketinimų, atsakant į JAV planus dislokuoti Vidurio Europoje priešraketinę sistemą, pasitraukti iš Įprastinės ginkluotės Europoje sutarties. Pasak EP, tokie ketinimai „galėtų sukelti naujas ginklavimosi varžybas“, todėl jie „kelia rimtų abejonių dėl taikos ir stabilumo Europos žemyne išsaugojimo“. Deputatai „kviečia Rusijos ir JAV valdžią suintensyvinti diskusijas gynybos ir saugumo srityje, tiesiogiai ar netiesiogiai įtraukiant ES šalis“. Šalys taip pat raginamos „susilaikyti nuo veiksmų ar sprendimų, kurie galėtų būti suprasti kaip grėsmė taikai ir stabilumui Europos žemyne“. B6-0434/2007 Dėl ES ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimo Svarstyta: 2007-10-24. Balsavimas: 2007-11-14
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0528 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Europos kaimynystės politikoje raginama atsižvelgti į šalių skirtumus
2007-11-19 - 11:19
Europos kaimynystės politika apima ES bendradarbiavimą su Rytų Europos ir buvusios SSRS valstybėmis, taip pat Artimaisiais Rytais ir Šiaurės Afrika. Lapkričio 15 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje „abejojama dėl EKP geografinių ribų prasmingumo, kadangi jos apima geografiškai ir kultūriškai europietiškas šalis ir neeuropietiškas Viduržiemio jūros regiono valstybes“. Parlamentas mano, jog EKP turėtų labiau atsižvelgti į šalių skirtumus, kad „laikantis individualaus ir į atskiras šalis orientuoto požiūrio būtų skatinamas partnerių noras įgyvendinti reformas ir atsižvelgta į jų specifinius poreikius bei gebėjimus“. Europarlamentarai pritaria iniciatyvai stiprinti strateginę partnerystę su EKP rytų kaimynėmis ir buvusiomis SSRS šalimis. Jie siūlo plėsti parlamentinį bendradarbiavimą – įkurti EKP Rytų parlamentinę asamblėją bei laipsniškai integruoti ES rytų kaimynes į Europos energijos bendriją. Deputatai taip pat pabrėžia, jog ES turėtų aktyviau dalyvauti sprendžiant „įšaldytus“ konfliktus bei apsvarstyti Kazachstano įtraukimo į EKP galimybes. Parlamentas reiškia didelį susirūpinimą dėl situacijos Baltarusijoje – deputatai smerkia besitęsiančius žmogaus teisių ir laisvių pažeidimus bei mirties bausmės vykdymą šioje šalyje. Deputatai mano, kad ES ir Rusijos partnerystė turėtų remtis pagarba žmogaus teisėms, ypač tuomet, kai Rusija gali padėti atkurti EKP šalių teritorinį vientisumą. Europarlamentarai teigia, kad „pagarba universalioms žmogaus teisėms ir laisvėms yra pagrindinis ES politikos principas“, todėl būtina teikti veiksmingesnę paramą pilietinei visuomenei ir nepriklausomai žiniasklaidai. Parlamentas ragina gilinti regioninį bendradarbiavimą su Viduržemio jūros šalimis bei reiškia susirūpinimą, kad Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalyse žmogaus teisių pažanga vis dar lėta. EP pritaria ilgalaikiam tikslui sukurti visas EKP valstybes apimančią laisvosios prekybos zoną bei pasisako už tai, kad susitarimai dėl vizų ir readmisijos būtų sudaryti su visomis EKP šalimis. Raimon OBIOLS I GERMÀ PSE ES Charles TANNOCK PPE-DE UK A6-0414/2007 Dėl Europos kaimynystės politikos stiprinimo Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2007-11-14. Balsavimas: 2007-11-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0538 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Europos Parlamentas reikalauja atšaukti nepaprastąją padėtį Pakistane
2007-11-19 - 11:19
Lapkričio 15 d. priimtoje rezoliucijoje Europos Parlamentas „reiškia solidarumą su pagrįstuose protestuose dalyvavusiais“ pakistaniečiais ir „tvirtai reikalauja“ šalyje panaikinti nepaprastąją padėtį. Taip pat reikalaujama atkurti teismų nepriklausomumą, atšaukti pagrindinių laisvių suvaržymus bei užtikrinti laisvus rinkimus. Šalies teisinę valdžią ir kovotojus islamistus apkaltinęs šalies destabilizavimu, Pakistano prezidentas ir karinis vadovas Pervez Musharraf lapkričio 3 d. paskelbė laikinąjį konstitucinį įsakymą, kuriuo sustabdytas Konstitucijos ir teisinės valstybės principo taikymas bei įvesta nepaprastoji padėtis. Be to, šalyje sulaikyti tūkstančiai piliečių, tarp jų – opozicijos lyderiai, ir apribota žiniasklaidos veikla. Parlamentas reiškia susirūpinimą dėl policijos naudojamos prievartos prieš protestuotojus bei dėl daugiau kaip 3 tūkst. piliečių, tarp jų teisininkų, pilietinės visuomenės atstovų, kovotojų už žmogaus teises ir iškilių politinių vadovų, sulaikymo. Europarlamentarai „tvirtai reikalauja“ atšaukti šalyje nepaprastąją padėtį, nedelsiant atkurti 1973 m. Pakistano konstitucijos galiojimą ir teismų nepriklausomybę, grąžinti į pareigas teisėjus bei išlaisvinti advokatų asociacijų narius. Deputatai primygtinai ragina pašalinti visus žiniasklaidos ir pagrindinių teisių suvaržymus. Jie piktinasi, kad panaikinta „civilizuotai politinei sistemai būdinga spaudos laisvė“, taip pat žodžio, susirinkimų ir politinės veiklos laisvės bei teismų sistemos nepriklausomumas. Dėl padėties Pakistane Parlamentas „labai nerimauja dėl grėsmės taikai ir stabilumui“ visame aplinkiniame regione. Pakistano prezidentas P. Musharraf raginamas atsisakyti kariuomenės vado pareigų bei „gerbti Aukščiausiojo Teismo, kai šis vėl pradės darbą, nutartį dėl to, ar jo išrinkimas į prezidentus atitinka konstitucijos nuostatas“. EP reikalauja suformuoti visapusiškai neutralią laikinąją vyriausybę, kuri prižiūrėtų būsimus parlamento rinkimus, bei iš naujo sudaryti rinkimų komisiją. Rezoliucijoje raginama leisti aktyviai rinkimų procese dalyvauti visų politinių partijų vadovams, įskaitant buvusį ministrą pirmininką Nawazą Sharifą, bei užtikrinti, kad numatyti rinkimai vyktų „laisvai, sąžiningai ir skaidriai“. B6-0472/2007 Dėl padėties Pakistane Svarstymas: 2007-11-14. Balsavimas: 2007-11-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0536 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Užsienio/tarptautinė prekyba
Europos Parlamentas ragina stiprinti bendradarbiavimą su Ukraina
2007-11-19 - 11:19
Ukraina yra strateginės svarbos ES kaimynė. Po 2004 m. plėtros ES tapo didžiausia Ukrainos prekybos partnere. „Didesnis jų rinkų suartėjimas būtų naudingas abiem pusėms“, – sakoma lapkričio 15 d. Europos Parlamento patvirtintoje ataskaitoje. EP pritaria rengiamai laisvosios prekybos sutarčiai su Ukraina, tačiau ragina užtikrinti socialinę paramą, įveikti korupciją ir stiprinti energetikos dialogą. Europarlamentarai džiaugiasi ES sprendimu suteikti Ukrainai rinkos ekonomikos šalies statusą. Jie pripažįsta dideles Ukrainos vyriausybės pastangas sukurti gerai veikiančią rinkos ekonomiką. Kai Ukraina baigs stojimo į PPO procesą, ES ir Ukraina yra pasiryžusios kurti bendrą laisvos prekybos zoną. Vis dėlto, siekiant išvengti neigiamų jos padarinių labiausiai pažeidžiamoms gyventojų grupėms, Parlamento nuomone, „ES pastangos neturėtų apsiriboti vien ekonomine Ukrainos integracija – turėtų būti kuriami socialinės paramos pagrindai“. EP ragina Ukrainą skatinti veiksmingą viešųjų paslaugų teikimą visiems piliečiams, reformuoti mokesčių sistemą, sėkmingai užbaigti privatizaciją, išardyti monopolius, panaikinti eksporto subsidijas ir užtikrinti valstybinio banko nepriklausomumą. Be to, EP narių nuomone, būtina veiksmingiau kovoti su korupcija ir geriau apginti intelektinės nuosavybės teises. Savo ruožtu Ukraina raginama „teikti pirmenybę ekonomikos modelio, pagrįsto žinių ekonomika, tobulinimui ir iš esmės padidinti BVP dalį, skiriamą moksliniams tyrimams ir akademiniams mainams“. Europos Komisija turėtų suteikti šioms sritims finansinę ir techninę paramą, mano deputatai. Parlamentas ragina stiprinti aukščiausio lygio Ukrainos ir ES dialogą energetikos srityje. „Prieiga prie energijos šaltinių turėtų būti nustatoma pagal daugiašales taisykles ir joms neturėtų kenkti dvišaliai prekybos susitarimai“, – pažymima rezoliucijoje. EP atkreipia dėmesį, jog tam tikros bendros ekonominės erdvės su Rusija ir kitomis buvusios SSRS šalimis nuostatos „gali prieštarauti efektyvios laisvosios prekybos sutarties sudarymui su ES“. Deputatai ragina Ukrainą „savo ekonominius ryšius su Rusijos Federacija plėtoti taip, kad nebūtų trukdoma laipsniškai ir gilesnei šalies integracijai į Bendrijos bendrąją rinką“. Savo ruožtu Europos Komisija raginama skatinti trišalį Ukrainos, Rusijos ir ES dialogą, „kuris pagelbėtų Ukrainai sustiprinti savo nepriklausomą identitetą ir netapti izoliuota“. Tuo tarpu lapkričio 13 d. Parlamentas pritarė ES ir Ukrainos sutartims dėl trumpalaikių vizų bei readmisijos.
Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjusi Danutė Budreikaitė (Liberalų ir demokratų aljansas) pažymėjo, jog ES ir Ukrainos politinio bendradarbiavimo gilinimas ir laipsniška ekonominė integracija paskatins tolesnę demokratijos konsolidaciją ir rinkos ekonomikos plėtrą Ukrainoje. „Tačiau Ukrainos vystymosi sėkmė priklauso ne tik nuo ES, – akcentavo deputatė. – Ukraina turi pati aiškiai pasirinkti provakarietšką kryptį ir nuosekliai ją įgyvendinti.“ D. Budreikaitė tęsė: „Ukrainos derybų dėl laisvosios prekybos zonos ES pradžia griežtai siejama su Ukrainos naryste PPO, tačiau derybos dėl laisvosios prekybos zonos apims ne tik tarifų atsisakymo, ką numato derybos su PPO, bet ir platesnę konvergenciją, paslaugų sektoriaus liberalizavimą, institucines reformas, teisinės bazės harmonizaciją su ES aquis. Todėl koordinuoti Ukrainos ir ES veiksmai laisvos prekybos sukūrimui turėtų būti vykdomi lygiagrečiai su Ukrainos stojimu į PPO.“ Europarlamentarė taip pat ragino Ukrainą daugiau dėmesio skirti valdymo tobulinimui, viešojo sektoriaus stiprinimui bei korupcijos pažabojimui. Savo ruožtu deputatė pažymėjo, kad „Ukrainos gamintojai dar nėra tinkamai pasirengę konkurencijai su ES šalių gamintojais, todėl reikia numatyti pereinamuosius laikotarpius ir sukurti priežiūros institucijas, galinčias [juos] apsaugoti ir amortizuoti neigiamas pasekmes Ukrainos ekonomikai ir visuomenei“. Šarūnas Birutis (Liberalų ir demokratų aljansas) ragino Ukrainą įgyvendinti sistemines ekonomikos reformas ir „nemažai padirbėti didinant ekonomikos produktyvumą bei konkurencingumą“. Š. Birutis tęsė: „Ukraina yra strateginė ES partnerė, todėl būtina plėtoti Ukrainos integraciją tokiuose svarbiuose sektoriuose kaip energetika, dvišalė prekyba. Visapusiškai reikėtų atsižvelgti į svarbų Ukrainos vaidmenį užtikrinant ES energetikos tiekimo saugumą. Reikia palaikyti Ukrainos integravimo į transeuropinius tinklus galimybes, nes Ukraina gali vaidinti strateginį vaidmenį kaip tranzito šalis, per kurią yra tiekiama nafta ir dujos į Europą. Viliuosi, kad Ukraina po rinkimų į Verhovna Rada pasuko politinio stabilumo keliu. Manau, kad ES privalo tęsti atvirų durų politiką Ukrainos atžvilgiu.“ Laima Liucija Andrikienė (Europos liaudies partija) teigė: „Jei šiandien manęs kas nors paklaustų, kuri iš Europos kaimynystės politikos valstybių yra arčiausiai ES, atsakyčiau nedvejodama – Ukraina. [...] Kaip Europos Parlamento delegacijos narė kiek daugiau nei prieš mėnesį turėjau galimybę stebėti parlamento rinkimus šioje šalyje ir įsitikinti, kad Ukrainoje akivaizdžiai stiprėja demokratinės, pilietinės institucijos, demokratinė tradicija tampa Ukrainos savastimi ir rinkimai šioje šalyje iš esmės niekuo nesiskiria nuo rinkimų ES valstybėse narėse. Pasižiūrėjus į žemėlapį akivaizdu, kad Ukrainos padėtis (iš vienos pusės – ES, iš kitos – Rusija) negali būti lengva. [...] Šiandien Ukraina turi apsispręsti ir pasirinkti negrįžtamai. Šis pasirinkimas nereiškia, kad visi ilgamečiai prekybos ir ekonominiai ryšiai su Rusija ir NVS šalimis nutraukiami ar kad Rusija negali dalyvauti Ukrainos ekonomikoje, – greičiau atvirkščiai. Tačiau, pavyzdžiui, Rusijos neseniai pasiūlyta Bendros ekonominės erdvės sutartis greičiau pakenktų nei padėtų realizuoti Ukrainos ekonominės nepriklausomybės siekį, be to, pakenktų ir laisvos prekybos susitarimo sudarymui su ES. Norėčiau ypatingai pažymėti tai, kad ES – ir jos institucijos, ir valstybės narės – privalo pasiūlyti ir suteikti Ukrainai politinę ir diplomatinę pagalbą, kad Ukrainos priėmimas į PPO būtų sėkmingai užbaigtas. Ne mažiau svarbi parama ir po to seksiantiems žingsniams – oficialioms deryboms dėl laisvos prekybos sutarties bei naujo išsamesnio ES ir Ukrainos susitarimo.“ Zbigniew ZALESKI PPE-DE PL A6-0396/2007 Dėl prekybinių ir ekonominių santykių su Ukraina Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2007-11-14. Balsavimas: 2007-11-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0539 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Transportas
Europos Parlamentas pritarė aviacijos įtraukimui į prekybą teršalų leidimais
2007-11-19 - 11:19
Per pastaruosius 15 metų lėktuvų išskiriamas klimatą šildančių dujų kiekis ES padidėjo beveik dvigubai. Siekiant sustabdyti šią tendenciją, siūloma įtraukti aviaciją į ES prekybos teršalų leidimais sistemą. Lapkričio 13 d. tam didele balsų dauguma pritarė Europos Parlamentas. Pagal ES prekybos teršalų leidimais sistemą Europos Komisija patvirtina metines klimatą šildančių dujų kvotas (kaskart vis mažesnes) kiekvienai Sąjungos narei, o šalys savo ruožtu jas paskirsto stambioms įmonėms, kurios išskiria daugiausia šių dujų. Dalis kvotų yra suteikiama nemokamai, kita dalis – parduodama aukciono būdu. Savo kvotų neišnaudojusios bendrovės gali jas parduoti kitoms įmonėms, o kvotas viršijusios bendrovės turi sumokėti baudą. Pirmuoju etapu (2005-2007 m.) ši schema apėmė apie 12 tūkst. gamyklų ar įrenginių energetikos, metalo, mineralų ir kai kuriose kitose pramonės šakose. Šie įrenginiai išskiria apie 40 proc. viso anglies dvideginio ES. Antruoju etapu numatoma šią schemą išplėsti ir kitoms klimato kaitą skatinančioms dujoms, taip pat įtraukti į ją aviacijos sektorių. Europos Komisija siūlė prekybos teršalų leidimais sistemą skrydžiams tarp ES oro uostų pradėti taikyti nuo 2011 m., o tarptautiniams skrydžiams – nuo 2012 m. Tačiau Europos Parlamentas siūlo nustatyti vieną pradžios datą visiems skrydžiams – 2011 m. Pasak EP pranešėjo šiuo klausimu Peter Liese (Europos liaudies partija, Vokietija), „sunku paaiškinti, kodėl skrydžiui iš Jungtinės Karalystės į Maroką ši schema nebūtų taikoma, o į Kanarų salas – būtų“. Europarlamentarai taip pat nepritarė išimčiai vyriausybiniams skrydžiams – jų teigimu, vyriausybės turėtų rodyti klimato kaitos stabdymo pavyzdį. Kita vertus, deputatai numatė išimtį kariniams skrydžiams. Parlamentas siūlo leisti skrydžių bendrovei nuo 2011 m. kasmet išskirti 90 proc. to teršalų kiekio, kurį jos lėktuvai per metus vidutiniškai išskyrė 2005-2007 m. laikotarpiu. Vėliau Europos Komisija turėtų mažinti šį kiekį atsižvelgdama į bendruosius ES anglies dvideginio išskyrimo mažinimo tikslus, mano europarlamentarai. Iš pradžių ketvirtadalį taršos leidimų deputatai siūlo parduoti aukcione, o vėliau šią dalį norima padidinti. Gautomis lėšomis EP siūlo skatinti ekologiškas transporto rūšis (traukinius, autobusus), taip pat plėtoti mokslinius tyrimus ir ekologiškas technologijas bei stabdyti klimato kaitos padarinius. Parlamentas savo ruožtu norėtų dalį leidimų rezervuoti naujiems rinkos dalyviams. Baimindamiesi, kad aviacijos sektorius gali iš kitų pramonės šakų nupirkti būtinus leidimus ir taip apriboti jų plėtrą, deputatai ragina Europos Komisiją iki 2008 m. pabaigos pasiūlyti šios problemos sprendimą. Europarlamentarai pažymi, kad „prekyba dujų išmetimo leidimais aviacijos sektoriuje turėtų būti platesnės strategijos sudedamoji dalis“. Parlamentas ragina valstybes atsisakyti subsidijų oro uostams, kadangi taip kuriami dirbtiniai transporto srautai. Valstybės taip pat skatinamos veiksmingiau valdyti oro eismą bei įvairinti skrydžių trajektorijas, kad susidarytų mažiau plunksninių debesų, kurie prisideda prie klimato šilimo. Lėktuvų tobulinimas keičiant naudojamas medžiagas ir variklius bei alternatyvaus kuro naudojimas taip pat leistų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršą. Pagal bendro sprendimo procedūrą Parlamento priimtas pataisas toliau svarstys ES Taryba. Kadangi EP atstovams kol kas nepavyko su ja sutarti, tikėtinas antrasis svarstymas. Peter LIESE PPE-DE DE A6-0402/2007 Dėl aviacijos įtraukimo į šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimo leidimų prekybos sistemos Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2007-11-12. Balsavimas: 2007-11-13
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0505 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
Europarlamentarai siūlo sustiprinti valstybių prievolę saugoti dirvožemį
2007-11-19 - 11:19
Blogėjantis dirvožemio derlingumas yra viena svarbiausių Europos problemų, atsiradusi dėl dykumėjimo ir erozijos. Naujoji pagrindų direktyva dėl dirvožemio apsaugos įpareigos valstybes įdiegti užterštų sklypų nustatymo sistemas, parengti dirvožemio valymo strategijas bei keistis naudinga patirtimi. Lapkričio 14 d. pritaręs ataskaitai dėl šios direktyvos (496 balsai už, 161 prieš, 22 susilaikė), EP pasiūlė valstybėms suteikti daug lankstumo pasirenkant dirvožemio apsaugos priemones. Jei ES Taryba pritars Parlamento nuomonei, per šešerius metus nuo direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę valstybės turės sudaryti žemės plotų, kuriuos galėjo paveikti dirvožemiui žalinga veikla (tokia kaip kasyba ar atliekų laidojimas), sąrašą. Vėliau šalys ar jų regionai turės sudaryti visų užterštų sklypų sąrašus, kurie būtų atnaujinami bent kas septynerius metus. Valstybės turės paskirti vieną arba kelias institucijas, atsakingas už tokių sąrašų sudarymą. Europarlamentarai siūlo apibrėžti, jog užterštais vadintini sklypai, kuriuose yra dėl žmogaus veiklos patekusių pavojingų medžiagų, kad dirvožemis kelia didelį pavojų žmonių sveikatai ar aplinkai. Apie užterštus sklypus šalys privalės informuoti ir galimus žemės pirkėjus. Jei siūloma direktyva būtų patvirtinta, per septynerius metus nuo jos perkėlimo ES šalys turės parengti dirvožemio valymo strategijas, kuriose atsispindėtų tikslai, priemonės, finansavimo šaltiniai bei veiksmų tvarkaraštis. Tačiau Europos Parlamentas siūlo palikti teisę valstybėms apsispręsti, ar priimti nacionalinę dirvožemio valymo priemonių strategiją, ar skirtingas žemesnių administracijos lygmenų strategijas.
Per penkerius metus nuo direktyvos perkėlimo valstybės turės numatyti „prioritetines teritorijas“, kurioms reikia ypatingos apsaugos nuo erozijos, organinių medžiagų ar biologinės įvairovės mažėjimo, įdruskėjimo, rūgštingumo didėjimo, nuošliaužų ar dykumėjimo. Toks sąrašas būtų atnaujinamas kas dešimt metų. Valstybės turėtų pačios pasirinkti šių teritorijų apsaugos priemones, mano europarlamentarai. Savo ruožtu europarlamentarai pažymi šalių žemės ūkio politikos vaidmenį skatinant dirvožemio derlingumą. Jie siūlo įpareigoti valstybes skatinti dirvožemiui naudingų kultūrų sodinimą, vandens filtravimą, komposto naudojimą, taip pat skirtingų kultūrų poveikio klimato kaitai ir anglies kaupimui tyrimus. Pagal bendro sprendimo procedūrą EP priimtas pataisas toliau svarstys ES Taryba. Tikėtinas antrasis svarstymas. Cristina GUTIÉRREZ-CORTINES PPE-DE ES A6-0410/2007 Dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, nustatančios dirvožemio apsaugos sistemą Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2007-11-12. Balsavimas: 2007-11-14
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0509 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
Europos Parlamentas siūlo iki 2050 m. perpus sumažinti pasaulinę oro taršą
2007-11-19 - 11:19
Pramoninėms valstybėms privalomi tikslai, kurie leistų iki 2050 m. perpus sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą, turėtų būti įtraukti į Balyje (Indonezija) vyksiančios aplinkosaugos konferencijos darbotvarkę. Tai sakoma lapkričio 15 d. Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje (398 balsai už, 29 prieš, 63 susilaikė). Nuo 2005 m. galiojantis Jungtinių Tautų Kioto protokolas nustato įsipareigojimus mažinti šiltnamio dujų išskyrimą iki 2012 m. ES tikslas – užtikrinti, kad š.m. gruodžio 3-14 d. vyksiančioje Jungtinių Tautų Klimato kaitos konferencijoje Balyje būtų padėtas pagrindas „plataus masto ir realistiškam tarptautiniam susitarimui dėl klimato kaitos po 2012 m“. Šioje konferencijoje dalyvaus ir Europos Parlamento delegacija. Parlamentas ragina Europos Sąjungą Balio konferencijoje siekti, kad būtų nustatytas ilgalaikis tikslas neleisti vidutinei pasaulio temperatūrai pakilti daugiau kaip dviem Celsijaus laipsniais, palyginti su priešindustrinio laikotarpio lygiu. Siekiant šio tikslo būtina iki 2050 m. sumažinti šiltnamio dujų išskyrimą mažiausiai perpus, palyginti su 1990 m. lygiu, mano EP nariai. Anot jų, ES taip pat turi siekti platesnio tarptautinės bendruomenės – pirmiausia besivystančių šalių – dalyvavimo mažinant taršą. Galutinį susitarimą dėl naujo klimato kaitos režimo siūloma pasiekti ne vėliau kaip 2009 m.
Europarlamentarai pritaria siūlymui po 2012-ųjų įtraukti aviaciją ir jūrų transportą į klimato šilimą skatinančių dujų mažinimo politiką. Deputatai taip pat ragina, „kur tikslinga“, energijos poreikius tenkinti iš mažai anglies dvideginio išskiriančių šaltinių, „įskaitant branduolinius“. Rezoliucijoje pažymima, kad klimato kaita yra ne tik „ekologinė nelaimė“, bet taip pat sukelia socialinių problemų. Todėl ES ir kitos pramoninės valstybės turi jausti „moralinę pareigą“ padėti besivystančioms šalims kovoti su klimato kaita. Be to, EP ragina pramonines šalis pirmąsias imtis veiksmų – pavyzdžiui, įsipareigoti sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išskyrimą „mažiausiai 30 proc. iki 2020 m. ir 60-80 proc. iki 2050 m., palyginti su 1990 m“. B6-0432/2007 Dėl Balio konferencijos klimato kaitos klausimu Svarstymas: 2007-11-14. Balsavimas: 2007-11-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0537 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
Laisvas asmenų judėjimas
Europos Parlamentas griežtai sureagavo į Italijos sprendimą išsiųsti romus
2007-11-19 - 11:19
„Laisvas asmenų judėjimas yra esminė ir neatimama ES piliečių laisvė“, – pažymima lapkričio 15 d. Europos Parlamento priimtoje rezoliucijoje (306 balsai už, 186 prieš, 37 susilaikė). Taip EP reagavo į Italijos vyriausybės dekretą, kuriuo remiantis iš šalies buvo išsiųsta keliasdešimt romų tautybės asmenų. Lapkričio 6 d. romų tautybės Rumunijos pilietis Romoje nužudė moterį. Šis įvykis sukrėtė Italijos visuomenę. Netrukus po to Italijos vyriausybė priėmė dekretą, kuriuo leido išsiųsti iš šalies kitų ES valstybių piliečius, keliančius grėsmę visuomenei. Juo remiantis vien per savaitę iš Italijos buvo išsiųsta keliasdešimt romų tautybės Rumunijos piliečių. Tuo tarpu Romoje grupė chuliganų užpuolė ir sumušė keturis romų tautybės asmenis. Atsižvelgdami į kilusią krizę, Italijos ir Rumunijos vyriausybių vadovai kartu kreipėsi į Europos Komisiją prašydami imtis veiksmų migracijos politikos srityje. Lapkričio 15 d. Europos Parlamentas savo rezoliucijoje priminė, jog ES draudžiama diskriminacija dėl tautybės, todėl „kiekvienam Sąjungos piliečiui ir jo šeimos nariams, laisvai ir teisėtai esantiems kurioje nors ES valstybėje, turi būti taikomos tokios pat sąlygos, kaip ir tos valstybės piliečiams“. 2004 m. Laisvo asmenų judėjimo direktyva numato, jog valstybės narės gali apriboti judėjimo ir gyvenimo šalyje laisvę tik dėl viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar sveikatos apsaugos priežasčių, tačiau bet kokios priemonės turi būti proporcingos ir grindžiamos vien tik atitinkamo asmens elgesiu, atsižvelgiant į jo sveikatos būklę, šeimyninę ir ekonominę padėtį, taip pat socialinę ir kultūrinę integraciją. Šios priemonės jokiu būdu negali būti grindžiamos bendrąja prevencija. Asmenys, kuriuos ketinama išsiųsti, turi teisę apskųsti šį sprendimą teismui ir nebūti išsiųsti iki apeliacijos nagrinėjimo pabaigos. Europos Parlamentas „nepritaria kolektyvinės atsakomybės principui ir dar kartą tvirtai pabrėžia, kad būtina kovoti su bet kokios formos rasizmu ir ksenofobija ir su bet kokios formos diskriminacija ir persekiojimu dėl tautybės ir etninės kilmės, kaip įtvirtinta ES Pagrindinių teisių chartijoje“. Savo ruožtu europarlamentarai ragina Europos Komisiją kitąmet pasiūlyti direktyvą dėl kovos su diskriminacija. Parlamentas taip pat kritikuoja Europos Komisijos pirmininko pavaduotojo Franko Frattini pareiškimą Italijos spaudoje, kuris, deputatų nuomone, prieštarauja Laisvo asmenų judėjimo direktyvos nuostatoms. Kadangi romai ES šalyse vis dar diskriminuojami, o jų integracija į visuomenę vis dar nepakankama, Komisija raginama parengti bendrąją romų socialinės įtraukties strategiją, taip pat pasitelkti Integracijos fondo ir struktūrinių fondų lėšas šiai problemai spręsti. B6-0462/2007 Dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje Svarstymas: 2007-11-12. Balsavimas: 2007-11-15
-//EP//TEXT TA P6-TA-2007-0534 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 PBR-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-010-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-011-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20071109BRI12778 ITEM-012-LT DOC XML V0//LT
