P6_TA(2006)0022
Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimas
A6-0405/2005
Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimo ( 2005/2123(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į savo 2005 m. kovo 9 d. rezoliuciją dėl Lisabonos strategijos peržiūrėjimo įpusėjus jos įgyvendinimo laikotarpiui OL C 320 E, 2005 12 15, p. 164.
,
–
atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios šalies išvadas, priimtas 2000 m. kovo mėn. Lisabonoje,
–
atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios šalies išvadas, priimtas 2002 m. kovo mėn. Barselonoje,
–
atsižvelgdamas į Aukšto lygio grupės, kurios pirmininkas – Wim Kok, pranešimą, pateiktą po Barselono Europos Vadovų Tarybos susitikimo,
–
atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios šalies išvadas, priimtas 2005 m. kovo mėn. Briuselyje,
–
atsižvelgdamas į 2005 m. vasario 2 d. Komisijos komunikatą "Dirbti kartu augimo ir darbo vietų labui: nauja Lisabonos strategijos pradžia" ( KOM(2005)0024 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos penktąjį pranešimą dėl Europos mažųjų įmonių chartijos įgyvendinimo ( KOM(2005)0030 ),
–
atsižvelgdamas į Europos mažųjų įmonių chartiją, kuriam Europos Vadovų Taryba pritarė 2000 m. birželio mėn. Santa Maria de Feira,
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl "Europos konkurencingumo stiprinimo: pramonės pokyčių padariniai MVĮ politikai ir vaidmeniui" Priimti tekstai, P6_TA(2005)0230 .
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą, taip pat į Ekonomikos ir pinigų politikos ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetų nuomones ( A6-0405/2005 ),
A.
kadangi Europos Vadovų Taryba priėmė strategiją paversti Europą konkurencingiausia žiniomis pagrįsta ekonomika pasaulyje,
B.
kadangi Komisija pradėjo "think small first" ("pradėk nuo mažo") politiką ir pasiūlė naujas programas, skirtas mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), įskaitant ir verslumo veiksmų planą,
C.
kadangi 2005 m. vasario 2 d. mėn. Komisijos komunikate dėl naujos Lisabonos strategijos pradžios mažosioms įmonėms skiriama per mažai dėmesio, nors Lisabonoje Europos Vadovų Taryba yra pareiškusi, kad mažosios įmonės yra Europos ekonomikos ir naujų darbo vietų kūrimo pagrindas,
D.
kadangi Europos mažųjų įmonių chartiją priėmė Europos Sąjungos valstybės narės, šalys stojančios šalys ir šalys kandidatės, asocijuotos valstybės, taip pat Komisija, todėl ji yra taikoma 35 šalyse; kadangi chartijos taikymo mechanizmai pagrįsti atviro koordinavimo metodu,
E.
kadangi Komisija išdėstė pagrindinius nurodymus dėl reformų Europos Sąjungos lygiu – sukūrė 8 pagrindines priemones ir apie 100 reguliavimo, finansavimo ir politikos plėtros priemonių, kurios turi būti įvykdytos iki 2008 m.,
F.
kadangi Europos Vadovų Taryba paragino sparčiau įgyvendinti chartiją,
G.
kadangi profesinės organizacijos vaidina aktyvų vaidmenį taikant chartiją ir jos pageidauja sustiprinti savo dalyvavimą; kadangi mažos įmonės chartiją vertina teigiamai,
H.
kadangi vis dar trūksta žinių ir reikiamos informacijos apie mažas ir labai mažas įmones ir kadangi nepakankamos žinios stabdo efektyvų verslumo politikos vystymąsi,
I.
kadangi po Tarybos rekomendacijos Komisijos penktojoje chartijos įgyvendinimo ataskaitoje kalbama apie tris iš dešimties jos veiklos sričių, t. y. apie verslumo ugdymą, geresnį reguliavimą ir kompetencijos trūkumo mažinimą,
J.
kadangi mažosios įmonės ir amatų įmonės yra vienos pagrindinių užimtumo Europoje didinimo variklių; kadangi jos atlieka svarbų vaidmenį konkurencingumo, inovacijų ir profesinio mokymo srityje ir yra esminis socialinės sanglaudos miestuose ir kaimuose elementas,
K.
kadangi Aukšto lygio grupė, Komisija ir Europos Vadovų Taryba pasiūlė ir patvirtinto naują Lisabonos proceso pradžią,
Europos mažųjų įmonių chartija
1.
džiaugiasi, kad chartija taikoma ne tik Europos Sąjungos valstybėse narėse; mano, kad ji teigiamai įtakoja stojančių šalių ir šalių kandidačių pasiruošimą narystei ir kad chartijos įgyvendinimas turėtų būti skatinamas pasirengimo narystei strategijoje;
2.
pabrėžia valstybių narių ir Europos bei Viduržemio jūros šalių partnerių įsipareigojimą nuosekliai įgyvendinti Chartiją ir skatina jas keistis pažangia patirtimi šioje srityje bei tuo pasinaudoti;
3.
pabrėžia mažųjų įmonių svarbą siekiant šių Lisabonos tikslų: didesnio ir stabilesnio augimo ir daugiau bei geresnių darbo vietų;
4.
palaiko chartijos taikymo asocijuotose valstybėse principą; mano, kad tai yra puiki šių valstybių ir Europos Sąjungos teisės derinimo priemonė; pageidauja, kad chartija užimtų svarbią vietą Europos kaimynystės politikos projektuose;
5.
mano, kad atviro koordinavimo tarp valstybių metodas yra tinkamas, tačiau jis neturėtų užkirsti kelio Komisijai aktyviai dalyvauti įgyvendinant chartiją;
6.
pageidauja, kad mažųjų įmonių profesinių organizacijų struktūriniai padaliniai, ypač regioniniame lygyje, būtų stiprinami, o šios organizacijos labiau įsitrauktų į veiklą; mano, kad metines konferencijas dėl chartijos turėtų papildyti kiti reguliarūs posėdžiai, skirti struktūrizuoti keitimąsi pažangiausia patirtimi ir jos taikymą; ragina skatinti bendradarbiavimo projektus su mažosiomis įmonėmis;
7.
primena, kad chartija yra vertinga tuo, kad ji skirta mažosioms įmonėms; nepaisant to, atsižvelgdamas į šią ypatingą chartijos paskirtį, mano, kad chartijoje numatytos mažųjų įmonių veiklos turėtų būti įtrauktos į bendrą MVĮ politiką ir ja papildytos, remiantis privalomojo pobūdžio priemonėmis ne tik Bendrijos, bet ir valstybių narių lygmenyje, kadangi būtent ten turi būti skatinamas keitimasis pažangiausia patirtimi; ypač pabrėžia, kad dešimtoji ir paskutinioji veiksmų eilutę dėl mažųjų įmonių interesų atstovavimo stiprinimo reikalauja, kad būtų atlikta smulkiojo verslo interesų atstovavimo ES ir nacionaliniu lygmeniu peržiūra, įskaitant ir dalyvavimą socialiniame dialoge; pabrėžia, kad tai yra pagrindinė sąlyga, atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu socialinėje partnerystėje daugiausia dalyvauja didžiosios įmonės ir jų darbuotojai; pažymėdamas, kad Komisijos dabartinė įgyvendinimo ataskaita akcentuoja kitas tris pagrindines chartijos prioritetines sritis, reikalauja šią peržiūrą kuo greičiau užbaigti ir paskelbti, o tuo tarpu, ragina darbdavių atstovus, kurie yra socialiniai partneriai, nedelsiant ginti mažųjų įmonių interesus;
8.
pažymi, kad sąvoka "mažoji įmonė" apima įvairių dydžių, tipų ir veiklos įmones, esančias skirtingose situacijose ir turinčias skirtingus poreikius; ragina Komisiją naudoti chartijoje įtvirtintus mechanizmus ir bendradarbiauti su mažosioms įmonėms atstovaujančiomis profesinėmis organizacijomis, kurios padėtų jai panaikinti informacijos ir duomenų apie šias įmones ir jų poreikius bei potencialą trūkumą; turėdamas omenyje amatų įmonių ypatumus, dar kartą prašo atlikti išsamius ir tikslius ekonominius ir statistinius tokių įmonių tyrimus, kad su naujomis jėgomis būtų skatinama jų plėtra;
Komisijos ataskaitos turinys
9.
pažymi, kad ataskaitoje nepateikiama nuoseklios visų valstybių narių padėties apžvalgos; ragina Komisiją kitose ataskaitose ne tik pateikti atskirų šalių analizę, bet ir kritišką, išsamų ir kartu glaustą visų valstybių narių ir asocijuotųjų šalių įvertinimą, kad būtų galima atlikti konkrečius palyginimus;
10.
yra nustebęs, kad ataskaita pateikiama taip sudėtingai, o jos glaustumas priklauso nuo atitinkamos versijos; teigiamai vertintų, jei ataskaita būtų labiau susisteminta ir daugiau analitinio vertinamojo pobūdžio;
11.
konstatuoja, kad pažanga verslumo srityje yra ganėtinai nevienoda ir daugeliu atvejų įmonėms beveik neduoda naudos; mano, kad būtinas geresnis koordinavimas kuriant verslumo veiksmų planą; primena, kad įmonių įtraukimas į šią veiklą yra esminė jų sėkmės sąlyga;
ypač pabrėžia būtinybę didinti mažų ir labai mažų įmonių galimybes pasinaudoti europinėmis programomis, nes kol kas tokios programos joms yra sunkiai pasiekiamos;
12.
l
aiko, kad atstovas MVĮ reikalams yra naudingas užtikrinant mažųjų įmonių išorinius ryšius su Bendrijos aplinka, ir dėl to ragina Komisiją skatinti jos atstovo ir mažosioms bei amatų įmonėms atstovaujančiųjų organų veiksmų koordinavimą dėl visų Bendrijoje kylančių klausimų; mano, kad šis vaidmuo galėtų būti veiksmingai sustiprintas, jeigu atstovas būtų labiau žinomas ir kaip oficialus Komisijos pranešėjas (atstovas) kviečiamas dalyvauti ir įnešti indėlį į diskusijas dėl siūlomų teisės aktų Parlamento komitete tam, kad tinkamu laiku būtų visapusiškai atsižvelgta į MVĮ poreikius;
13.
supranta, koks svarbus gali būti tarptautinių prekybos rūmų bendradarbiavimas didinant mažųjų įmonių konkurencingumą, ypač tuo metu, kai dėl globalizacijos vis daugiau ir daugiau įmonių, bendrovių susivienijimų ir kartelių plečiasi tarptautiniu mastu;
14.
džiaugiasi Komisijos noru gerinti MVĮ galimybes pasinaudoti Europos Sąjungos programomis; pabrėžia, kad svarbu sudaryti joms geresnes galimybes pasinaudoti struktūriniais fondais bei remti kitas iniciatyvas, kuriomis siekiama palengvinti mažų įmonių prieigą prie privataus kapitalo srautų, įskaitant mikrofinansavimo kredito paslaugų kūrimą įvairioms lanksčių formų moterų arba šeimų įmonėms, padedant joms bendrai finansuoti projektus ir teikiant kvalifikuotą ir finansiškai prieinamą informaciją, ypač per Europos informacijos centrus ir Inovacijų perdavimo centrus;
15.
nurodo, kad daugiausia mažųjų įmonių yra atokiuose ir kaimo regionuose; todėl mano, kad reikia padidinti finansavimą, teikiamą panaudojant specialiąsias priemones ir investavimo programas, kurios padėtų įtraukti mažąsias įmones ir išplėstų naujovių įdiegimo tinklą, apimantį atokiuose regionuose esančias mažąsias įmones, kurioms galimybė naudotis naujovėmis yra gyvybiškai svarbi; rekomenduoja supaprastintą regioninių ir vietos rizikos kapitalo fondų steigimo tvarką, bendradarbiaujant su technologinės plėtros ir naujovių srityje dirbančiomis institucijomis, pavyzdžiui, technologijų inkubatoriais, moderniųjų technologijų centrais, technologijų parkais ir pan.;
16.
pabrėžia, kad ataskaitos paskirtis – stiprinti mažų įmonių aspektą Bendrijos politikoje aprašant pažangiausią patirtį ir paprastinant esamas strategines priemones; atsižvelgiant į tai, kad mažosios įmonės yra pripažįstamos pagrindine spartaus užimtumo ir naujovių Europoje kūrimo ir didinimo bei socialinio ir regionų vystymosi paskata, mano, kad į MVĮ vaidmenį ir poreikius reikia atsižvelgti svarstant visus teisės aktų pasiūlymus, o ne tik tuos, kuriuose tiesiogiai susiję su mažomis įmonėmis;
17.
pažymi, kad mažosios ir amatų įmonės yra nepakeičiamas technologijų inovacijų šaltinis; prašo, kad Konkurencingumo ir inovacijų programa bei kitos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos, taip pat regioninė politika skatintų tokių inovacijų plėtrą ir remtų tokių įmonių iniciatyvas; pabrėžia, kad inovacijos neturėtų apsiriboti vien technologijomis, o būtų diegiamos ir mažųjų bei amatų įmonių veiklos ir paslaugų modernizavimo, įskaitant modernizavimą socialiniais ir naujų darbo vietų kūrimo tikslais, srityje;
18.
pripažįsta, kad bankroto įstatymus patogiausia būtų prižiūrėti valstybėms narėms; tačiau tiki, kad nepakanka tik keistis pažangiausia patirtimi, todėl ragina Europos Sąjungą toliau remti regioninio ir vietinio lygmens verslo tinklų, kurie teiktų paramą MVĮ vėl pradedant savo verslą, skatinimą ir plėtrą;
19.
džiaugiasi valstybių narių padaryta pažanga teisės aktais reglamentuojant bankroto procedūrą; primena, kad daug finansinių kliūčių vis dar stabdo mažųjų ir labai mažų įmonių vystymąsi, ypač jų galimybes gauti kreditą, todėl priemonių reikalingų šioms kliūtims pašalinti reikėtų imtis Bendrijos lygiu; dar kartą patvirtina, kad siekiant palaikyti įmonių augimą, ypač inovacijų ir technologijų plėtros srityje dirbančių įmonių, turėtų būti geriau panaudojamas Europos investicijų bankas ir Europos investicijų fondas; taip pat mano, kad supaprastinus verslo įmonių perdavimą labai padidėtų mažųjų įmonių gyvybingumas; reikalauja priimti didesnės apimties bendras Europos iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas MVĮ steigimas ir jų investicinio potencialo naudojimas siekiant didesnio pranašumo; mano, kad Europos Sąjungos priemonės turėtų pagal subsidiarumo principą papildyti ir palaikyti nacionalinės politikos sritis;
20.
ragina Komisiją ir Tarybą stiprinti mažosioms ir amatų įmonėms skirtas finansines priemones, ypač investicines garantijų sistemas;
21.
dar kartą pabrėžia išliekančias mokestines kliūtis, ypač investicijų srityje; mano, kad ši veiklos sritis turėtų būti prioritetinė, suteikianti MVĮ daugiau galimybių pasinaudoti kapitalu; siūlo, pavyzdžiui, kad mažosioms įmonėms Europos Sąjungos suteikiamoms subsidijoms nebūtų taikomas apmokestinimas;
22.
mano, kad mokesčių administravimo sistemas, susijusias su mažųjų įmonių kūrimu ir plėtra, reikia supaprastinti, kad reikia pašalinti bet kokio pobūdžio mokesčių kliūtis visoms ekonominės veiklos formoms tarp valstybių narių, pvz., naudojant bendrą pridėtinės vertės mokesčio sistemą, ir kad reikia ir toliau siekti panaikinti neteisėtą valstybės pagalbą, pasireiškiančią žalinga mokesčių konkurencijos forma; ypač remia Komisijos pasiūlymą dėl MVĮ apmokestinimo buveinės valstybėje bandomosios programos, kuri suteikia trumpalaikį mažųjų įmonių problemų sprendimą ir papildo pagrindinę priemonę šioje srityje - Bendrą konsoliduotą įmonių mokesčių bazę; ragina valstybes nares reformuoti ir supaprastinti savo mokesčių sistemas, susijusias su mažųjų įmonių kūrimu ir plėtra, kad būtų skatinamos pažangios įmonės ir panaikintos kliūtis, kurias mokesčių sistemos sudarė finansinėms maržos operacijoms;
23.
reikalauja ne tik mokesčių nuolaidų mažosioms įmonėms, bet ir sumažinti biurokratines kliūtis, ypač veiklos pradžioje;
24.
mano, kad nei valstybės narės, nei Komisija, nesiėmė reikiamų priemonių, kad būtų sprendžiamos per ateinantį dešimtmetį kilsiančios problemos, nes milijonai mažųjų ir amatų įmonių nutrauks savo veiklą, o jų darbuotojai išeis į pensiją todėl kils pavojus, kad bus prarasta keletas milijonų darbo vietų; mano, kad Europos Sąjungai pagrindinis ypatingos svarbos klausimas yra užtikrinti, jog šios įmonės būtų perduotos ar perimtos ir tęstų darbą; kviečia Komisiją ir Tarybą sukurti strategiją, skatinančią ir palengvinančią tokių įmonių perdavimą ir perėmimą;
25.
konstatuoja, kad valstybių pažanga vertinant poveikį išlieka nedidelė; vis dar tikisi, kad Komisija priims galutinį sprendimą dėl šių įvertinimų metodo; ragina Komisiją ir valstybes nustatyti aiškius galiojančio reglamentavimo supaprastinimo kiekviename sektoriuje tikslus; prašo, kad būtų siekiama efektyvaus supaprastinimo mažoms įmonėms; be to, ragina Komisiją ir valstybes nares iš tikrųjų pasinaudoti poveikio vertinimų rezultatais ir įtraukti juos į savo pasiūlymus dėl atitinkamų teisės aktų;
26.
mano, jog, siekdama MVĮ suteikti vienodas veiklos galimybes, Komisija turi užtikrinti, kad visi teisės aktai visose valstybėse narėse būtų įgyvendinami vienodai ir kad teisės aktų nevykdančioms šalims būtų nedelsiant taikomos pažeidimo procedūros;
27.
ragina valstybes nares garantuoti, kad galimybė atleisti mažąsias įmones nuo kai kurių administracinių pareigų, kaip tai siūloma chartijoje, būtų realiai įgyvendinta; pabrėžia, kad, Chartijoje pateikiamas siūlymas supaprastinti teisės aktus ir MVĮ netaikyti tam tikrų reglamentuojančių taisyklių, yra veiksminga priemonė siekiant palengvinti administravimo išlaidų naštą ir MVĮ taikomas procedūras;
28.
pažymi mokymo apie verslumą ir verslumo skatinimo mokykloje skirtumus; pripažįsta, kad visose valstybėse narėse verslo įgūdžių plėtojimas turėtų būti vienas iš nacionalinių vidurinio švietimo programų tikslų; pripažįsta chartijos pirmosios veiksmų eilutės, susijusios su "verslumo ugdymu ir mokymu", svarbą; pabrėžia, kad yra būtina remti verslo naujoves ir darbuotojų mokymą, ugdyti verslumą nuo pat pirmųjų verslo pamokų ir mokymo kursų vidurinėse mokyklose, universitetuose, taip pat rengiant technologijų specialistus, skatinti glaudesnį bendradarbiavimą su mokslinių tyrimų centrais, skatinti visuomeninę paramą jauniems verslininkams ir sąveikauti tarp įvairių viešo administravimo sektorių; mano, kad verslo grupių, apimančių mažąsias įmones, sudarymas gali būti vienas iš veiksmingų būdų puoselėti darbo vietų kūrimą;
29.
mano, kad pateikti rezultatai mokymo srityje toli atsilieka nuo poreikių; primena prašymą ypatingą dėmesį skirti pagal Leonardo da Vinci besimokančiųjų mainų programą sukurtų mažųjų įmonių grupėms; tikisi, kad valstybės narės sukurs ir rems įvairias į rezultatus orientuoto mokymo galimybes; primena prašymą įgyvendinti darbuotojų, pradedant nuo besimokančiųjų, mainų programą, siekiant jiems suteikti galimybę tam tikrą laiką mokytis užsienyje ir taip paskatinti mobilumą;
30.
siūlo stiprinti bendradarbiavimą tarp Europos informacijos centrų, Komisijos ir Europos Sąjungos informacijos tarnybų bei į jį įtraukti susijusias verslo struktūras, nes tai sudarytų geresnes galimybes MVĮ gauti informaciją;
31.
ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares pradėti chartijos modernizavimo procesą ir vėl pradėti įgyvendinti Lisabonos darbotvarkės prioritetus; pagrindinis kitos metinės konferencijos dėl chartijos darbotvarkės klausimas turėtų būti chartijos peržiūrėjimas; pritaria Dubline (2004 m.) ir Liuksemburge (2005 m.) nusistovėjusiai praktikai rengti konferencijas su chartija susijusiais klausimais; remia idėją rengti nacionalines konferencijas su chartija susijusiais klausimais ir pataria, kad ataskaitų dėl Chartijos įgyvendinimo teikimo mechanizmas būtų susijęs su pažangos ataskaitomis dėl verslumo veiksmų plano;
32.
chartijoje turėtų būti numatyti nauji prioritetai – verslumo kaip visuomenės tikrosios vertybės skatinimas, didelis žlungančių verslo įmonių skaičiaus sumažinimas, stipresnis mažųjų įmonių, švietimo ir mokslinių tyrimų institucijų bendradarbiavimas, parama jiems ir intensyvus jų, finansų institucijų ir kapitalo rinkų tarpusavio bendradarbiavimas;
Dėl chartijos įgyvendinimo įvertinimo
33.
ragina ataskaitoje įvardinti šalis, kurios neįgyvendino veiklos eilučių, ir visas šalis išvardinti pagal kiekvieną veiklos eilutę, kad būtų galima matyti išsamų pasiektos pažangos vaizdą;
34.
pabrėžia, kad jei chartija būtų teisiškai privaloma, kaip Parlamentas ne kartą prašė, valstybių narių dalyvavimas būtų aktyvesnis, todėl būtų galima atlikti visapusiškesnę ir detalesnę analizę; susirūpinęs dėl pernelyg didelės valstybėms narėms suteiktos laisvės pačioms spręsti, ar dalyvauti įgyvendinant chartiją; apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės tinkamai neįgyvendina visų chartijoje numatytų priemonių ir nevykdo mažosioms įmonėms reikalingų struktūrinių reformų; ragina Tarybą spręsti šį klausimą ir atlikti didesnį vaidmenį vykdant chartijos įgyvendinimo priežiūrą;
35.
pageidauja, kad būtų išskirta pažangiausia praktika ir kad būtų galima pateikti pavyzdinę kiekvienos veiklos krypties patirtį; konstatuoja, kad "pažangiausios procedūros" projektai funkcionuoja gerai ir kad reikėtų skatinti jų populiarumą;
36.
mano, kad penktoji veiksmų eilutė "Elektroninio ryšio prieigos tobulinimas" turėtų būti detalesnis, ypač kalbant apie valdžios institucijų vaidmenį skatinant elektroninio ryšio priemonių naudojimą bendraujant su smulkaus verslo atstovais;
37.
pabrėžia būtinybę daugiau dėmesio skirti ir geriau užtikrinti specifinę Bendrijos paramą labai smulkaus, smulkaus ir vidutinio dydžio verslo įmonėms; pabrėžia, kad teikiant Bendrijos paramą labai svarbu pašalinti biurokratines kliūtis;
38.
reiškia susirūpinimą dėl duomenų apie mažųjų įmonių nacionaliniu ir Europos lygmeniu trūkumo; primena, kad patikima ir išsamesnė statistinė informacija yra pagrindinė priemonė siekiant geriau atsižvelgti į mažųjų įmonių problemas ir poreikius;
39.
ragina mažųjų įmonių profesines organizacijas pateikti nuomonę dėl chartijos įgyvendinimo ir nacionaliniu, ir Bendrijos lygiu; pageidauja, kad jos taip pat būtų dar labiau įtraukiamos į mažųjų įmonių politikos formavimą ir į Bendrijos lygiu priimamų sprendimų, susijusių su mažosiomis įmonėmis kūrimą, šiam tikslui įkuriant nuolatines darbo grupes; ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti visavertį ir nepriklausomą visoms šioms įmonėms atstovaujančių organizacijų dalyvavimą bendrame Europos socialiniame dialoge; primena, kad Komisija remdamasi chartija galėtų kartu su valstybėmis narėmis surinkti duomenis apie mažąsias ir labai mažas įmones, įskaitant duomenis apie labai mažų įmonių produktyvumą ir veiksmingumą, palyginti su vidutinėmis įmonėmis, siekdama užtikrinti, kad Bendrijos teisės aktuose būtų geriau atsižvelgiama į jų reikalavimus, ir siekdama geriau pritaikyti savo veiklą, programas ir politiką, nustatydama, be kitų dalykų, jų poveikio verslui vertinimo rodiklius;
40.
reikalauja pagerinti statistinės informacijos pateikimą apie mažųjų imonių padėtį ES, kad būtų galima atlikti tikslesnius kiekybinius palyginimus ir veiksmingiau taikyti pažangiausią patirtį.
41.
reikalauja sudaryti mažųjų imonių vienodas kapitalo didinimo galimybes, ypač atsižvelgiant į Bazelio II nuostatas, užtikrinant mažųjų imonių didesnį finansavimą investicijoms ir mokslo tiriamajai veiklai, kad jos galėtų veiksmingai konkuruoti;
42.
mano, kad siekiant sustiprinti naujovių diegimą ir konkurencingumą, būtina padidinti europinių tinklų indėlį į technologijų ir naujų idėjų sklaidą mažųjų imonių bei skatinti mažųjų imonių ir aukštojo mokslo bei mokslinių tyrimų institucijų personalo mobilumą; kartu mano, kad būtina kurti tikslingesnes mokslinio tyrimo programas, skirtas komerciškai pritaikyti žinias ir technologijas mažosiose įmonėse;
43.
apgailestauja, kad Tarybos derybos dėl Bendrijos patento atsidūrė aklavietėje; ragina Komisiją parengti tinkamą patentų ir intelektinės nuosavybės teisių apsaugos teisinę sistemą, skirtą mažosioms imonėms ir visoms kitoms vidaus rinkoje veikiančioms įstaigoms, platinančioms pažangias idėjas; pabrėžia, kad patento įsigijimo kaina turi būti prieinama mažosioms įmonėms;
44.
sveikina Komisijos iniciatyvą atšaukti trečdalį peržiūrėtų teisės aktų pasiūlymų, siekiant užtikrinti, kad verslo įmonių veiklą reguliuojanti sistema būtų paprasta ir kokybiška; ragina valstybes nares nacionaliniu lygiu lygiavertėmis priemonėmis remti Komisiją šiame projekte; sveikina Komisijos pasiūlymą, kad nauji nacionaliniai ir Bendrijos teisės aktai turėtų būti peržiūrėti ir būtų įvertintas jų teigiamas ir neigimas poveikis mažosioms įmonėms ir verslininkams; prašo, formuojant naujus politikos pasiūlymus, griežčiau atsižvelgti į subsidiarumo principą, metodiškai naudoti poveikio vertinimą ir rengti viešas konsultacijas; dėl to ragina Komisiją užtikrinti, kad Bendrijos teisės aktų poveikio tyrimai aiškiai ir konkrečiai apimtų mažąsias įmones; mano, kad šis pasiūlymas turėtų būti formaliai išplėstas taip, kad aprėptų esamus teisės aktus ir, jeigu teisės aktai Bendrijos lygmeniu yra nebūtini, kad jie būtų peržiūrimi arba panaikinami; ragina Komisiją sukurti aiškią darbotvarkę ir veiksmų planą šiam tikslui įgyvendinti;
45.
pabrėžia, kad kiekvienoje valstybėje narėje labai reikia pagreitinti radikalias struktūrines reformas, kad būtų sustiprintas mažųjų įmonių konkurencingumas, sukurtos palankios sąlygos bendrovėms, ypač mažosioms įmonėms, ir baigta kurti visapusiškai veikianti vidaus rinka;
46.
dėl šios priežasties prašo taikyti konkrečias politikos priemones ir veiksmus, skirtus didinti investicijas nacionaliniu ir regioniniu lygiu; ragina tinkamai skatinti investicijas į mažąsias įmones, pvz., supaprastinti rėmimo mažomis investicijomis per regioninius plėtros fondus, rizikos kapitalo fondus (ypač pradinio kapitalo fondus), viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės pagrindu veikiančius mikrokreditų fondus, procedūras; skatinti kaupti išteklius bei informaciją apie bendrus projektus, skatinti aktyviau dalyvauti valstybių narių vykdomuose projektuose ir naudoti skaidrias užsienio investicijų skatinimo mokesčių priemones;
47.
pripažįsta, kad mažoms įmonėms reikia teikti specialią pagalbą joms įgyvendinant su aplinkosauga ir socialiniais klausimais susijusius teisės aktus;
48.
mano, kad visos Chartijoje išdėstytos priemonės, kuriomis siekiama skatinti verslo įmones, turėtų būti vienodai taikomos ir savarankiška veikla užsiimantiems asmenims, ypač kiek tai susiję su juos dominančiais klausimais, pvz., socialinės apsaugos sistema, nelaimingų atsitikimų darbe prevencija arba nedarbo draudimu;
Chartijos ateities
49.
siūlo susieti verslumo veiksmų plano pažangos ataskaitas su chartijos įgyvendinimo ataskaitų ruošimo sistema, o esant reikalui – ir peržiūrėti šio veiksmų plano turinį ir prioritetus;
50.
ragina, atsižvelgdamas į galimą chartijos peržiūrą, amatų įmones aiškiai pripažinti chartijos tekste; šiuo požiūriu, tikisi, kad pagrindinis Ketvirtosios Europos amatų ir mažųjų įmonių konferencijos tikslas bus padėti apibrėžti bendrus įvairių amatų pramonės šakų interesus Europos lygiu ir kad ji turės techninių, žmogiškųjų, finansinių ir politinių priemonių, kad galėtų parengti pagal amatų pramonės specifiką, poreikius ir lūkesčius geriau pritaikytą strategiją;
51.
sveikina naująsias valstybes nares už aktyvumą mokantis iš kitų ir už greitai pasiektus rezultatus įgyvendinant chartiją, nors būtina ir toliau daryti pažangą; atkreipia dėmesį į ypatingai svarbų MVĮ vaidmenį naujosiose valstybėse narėse, ypač tose, kuriose vyksta svarbūs instituciniai ir ekonominiai pokyčiai;
52.
apgailestauja, kad ateityje nebus rengiami metiniai pranešimai dėl Chartijos įgyvendinimo, nes šios ataskaitos nuo šiol bus ataskaitų dėl Lisabonos proceso dalis; tai, be abejo, yra žingsnis atgal kalbant apie MVĮ ateitį; apgailestauja, kad nebebus kasmetinių dvišalių profesinių organizacijų atstovų diskusijų ir tuo būdu MVĮ ateityje nebegalės tiesiogiai dalyvauti rengiant ataskaitas apie Chartijos įgyvendinimą; mano, kad šį sprendimą reikia peržiūrėti;
53.
mano, kad jei tai suteiktų galimybę racionalizuoti šių dviejų priemonių stebėjimą, nepriimtina, kad chartijos įgyvendinimas taptų tiesiog veiksmų plano skirsniu;
54.
mano, kad reikia atsižvelgti į ypatingą nesiekiančių pelno MVĮ padėtį;
55.
todėl mano, kad šis sprendimas galėtų būti priimtinas tik esant šioms sąlygoms:
-
chartijoje išsaugomas mažų ir labai mažų įmonių aspektas, joms taikant specialias priemones,
-
stojančioms šalims ir šalims kandidatėms bei asocijuotoms šalims, kurios nėra veiksmų plano dalyvės, parengiamas specialus stebėjimo ir įvertinimo mechanizmas,
-
atsižvelgiama į profesines organizacijas, kurios įgyvendinant chartiją vaidina svarbesnį vaidmenį nei veiksmų plane,
-
išlaikomas pažangiausios praktikos taikymas ir keitimasis ja tarp chartiją pasirašiusių valstybių;
56.
pabrėžia, kad nepakanka Lisabonos strategijoje numatyti chartijos įgyvendinimo priežiūros; pabrėžia, kad jei būtų norima šią priežiūrą kaip nors supaprastinti, to negalima daryti paprastinant valstybių rengiamų chartijos įgyvendinimo metinių ataskaitų turinį ir esmę; todėl ragina, kad šios nacionalinės ataskaitos ir toliau remtųsi pažangiausios patirties taikymu, eksperimentavimu, konkrečių įstatyminių priemonių pateikimu ir aiškių politinių įsipareigojimų, skirtų mažosioms ir labai mažoms įmonėms prisiėmimą, deklaravimu;
57.
sveikina Komisijos ketinimą įvertinti chartijos įgyvendinimą Lisabonos proceso kontekste;
58.
prašo Komisijos į visus persvarstymus kviesti mažųjų ir amatų įmonių atstovus ir atsižvelgti į šias sąlygas, kai ji Parlamentui pateiks pasiūlymą dėl chartijos persvarstymo ir jos įgyvendinimo priežiūros pagerinimo;
59.
ragina Komisiją, Tarybą ir valstybes nares užtikrinti, kad metinė ataskaita apie chartiją ir toliau liktų pagrindine raidos verslumo srityje priežiūros priemone;
o
o o
60.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai , Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
