GALUTINIS
A6-0182/2007
14.5.2007
PRANEŠIMAS
Dėl prieglobsčio. Praktinis bendradarbiavimas, sprendimų priėmimo kokybė bendroje Europos prieglobsčio sistemoje
(2006/2184(INI))
Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas
Pranešėjas:
Hubert Pirker
PE 380.869v03-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS..............................................................................................................9
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ......................................12
PROCEDŪRA ...........................................................................................................................16
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
Dėl prieglobsčio. Praktinis bendradarbiavimas, sprendimų priėmimo kokybė bendroje Europos prieglobsčio sistemoje
( 2006/2184(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Europos bendrijos steigimo sutarties 63 straipsnio 1 ir 2 dalis,
– atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio 1 d. Tarybos direktyvą 2005/85/EB, nustatančią būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse
OL L 326, 2005 12 13, p. 13. ,
– atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų
OL L 304, 2004 9 30, p. 12. ,
– atsižvelgdamas į 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 343/2003, nustatantį valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus
OL L 50, 2003 2 25, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 2003 m. sausio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/9/EB, nustatančią minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo
OL L 31, 2003 2 6, p. 18. ,
– atsižvelgdamas į 2004 m. lapkričio 4 ir 5 d. Hagos programą,
– atsižvelgdamas į savo 2005 m. rugsėjo 27 d. rezoliuciją dėl iš dalies pakeisto pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos, nustatančios būtiniausius reikalavimus dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir panaikinimo tvarkos valstybėse narėse
OL C 227 E, 2006 9 21, p. 46. ,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl glaudesnio praktinio bendradarbiavimo. Naujos struktūros, nauji požiūriai: sprendimų priėmimo tobulinimas bendroje Europos prieglobsčio sistemoje“ ( COM(2006)0067 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštinės dalies nuostatų dėl Teisingumo Teismo įgaliojimų suderinimo siekiant užtikrinti veiksmingesnę teisminę apsaugą ( COM(2006)0346 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę ( A6‑0182/2007 ),
A. atsižvelgdamas į tai, kad priėmus keturias EB sutarties 63 straipsnio 1 dalyje numatytas priemones buvo užbaigtas pirmas bendros Europos prieglobsčio sistemos etapas; kadangi reikia įveikti politinius ir techninius sunkumus norint pereiti į antrą Europos prieglobsčio sistemos etapą, kurio tikslas – įdiegti bendrą prieglobsčio procedūrą ir vienodą statusą asmenims, kurie turi teisę į prieglobstį ar į papildomą apsaugą, ir tikisi, kad bus laikomasi numatyto 2010 m. termino,
B. kadangi jau buvo pritarta „pabėgėlio“ statuso apibrėžimui, kuris pateikiamas 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvoje 2004/83/EB, ir todėl šis apibrėžimas galioja šiame pranešime,
C. atsižvelgdamas į tai, kad įgyvendinant bendrus standartus direktyvų priėmimas yra tik pirmas žingsnis ir kad po šio etapo Bendrijos lygmeniu priimtos nuostatos turi būti deramai įgyvendinamos valstybėse narėse; kadangi Komisija nemažai dėmesio turi skirti įgyvendinimo kontrolei ir kad šiai užduočiai turi būti skirta atitinkamai lėšų,
D. atsižvelgdamas į tai, kad iki šiol prieglobsčio klausimu priimtose priemonėse nustatomi tik būtiniausi reikalavimai, ir turėdamas mintyje tai, kad turi būti vengiama tendencijos, kai susitariama dėl mažiausių bendrų reikalavimų, kad nebūtų mažinami reikalavimai ir taip sumažinama apsauga ir priėmimo, procedūrų bei apsaugos kokybė,
E. atsižvelgdamas į tai, kad Europos Vadovų Taryba 2004 m. lapkričio 4 ir 5 d. Hagos programoje ragino Tarybą ir Komisiją, siekiant palengvinti praktinį bendradarbiavimą, sukurti tinkamą struktūrą, į kurią būtų įtrauktos už prieglobsčio klausimus atsakingos valstybių narių nacionalinės tarnybos, taip pat mano, kad aktyvesnis šis konkretus valstybių narių bendradarbiavimas, keitimasis informacija ir patikimomis procedūromis yra svarbi priemonė bendrai prieglobsčio procedūrai ir vienodam statusui pasiekti,
F. mano, kad siekiant sukurti bendrą prieglobsčio sistemą labai svarbu stiprinti abišalį pasitikėjimą ir kad geriausiai tokį pasitikėjimą gali padėti sukurti konkretus ir nuolatinis įvairių tas pačias užduotis skaidriai ir su tinkamomis atskaitomybės funkcijomis, įskaitant atskaitomybę Europos Parlamentui, atliekančių valstybių narių administracinio lygmens tarnybų bendradarbiavimas; kadangi norint sustiprinti abišalį pasitikėjimą reikia užtikrinti kokybę ir padidinti visuomenės pasitikėjimą prieglobsčio prašymų tvarkymu, taip užtikrinant mažiau priešišką ir veiksmingesnį procesą,
G. kadangi siekiant veiksmingai įgyvendinti prieglobsčio politiką pirmiausia reikia pasiekti kitus tikslus, pvz., pagerinti sprendimų priėmimo kokybę, greitai ir saugiai tvarkyti prašymus dėl apsaugos suteikimo bei organizuoti informacijos kampanijas kilmės ir tranzito šalyse, kurios atlieka aiškinamąjį darbą apie legalios imigracijos galimybes, pabėgėlio statuso ar humanitarinės apsaugos gavimo tvarką, pavojus, susijusius su prekyba žmonėmis, ypač moterimis ir nelydimais nepilnamečiais, taip pat apie nelegalios imigracijos bei pabėgėlio statuso nesuteikimo pasekmes,
H. kadangi siekiant pagerinti prieglobsčio prašymų tvarkymo kokybę ir taip sumažinti teismo procesų skaičių ir išvengti procesų vilkinimo, būtų tikslinga pasitelkti kompetentingų organizacijų paramą, pvz., JT pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro organizaciją (UNHCR), kuri sukūrė metodą, kaip padėti įstaigoms pagerinti sprendimų priėmimo kokybę (kokybės iniciatyva),
I. atsižvelgdamas į Teisingumo ir vidaus reikalų Ministrų Tarybos 2006 m. balandžio 27 ir 28 d. pareiškimą, kad reikia skatinti vienintelės procedūros įdiegimą siekiant išvengti delsimo ir konkrečiai prisidėti prie proceso veiksmingumo gerinimo,
J. kadangi valstybės narės, nepaisydamos bendrų pagrindinių priemonių, kurios buvo priimtos įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai, nacionaliniu lygmeniu toliau nustato priemones ir priima sprendimus, kurie turi įtakos kitoms valstybėms narėms, ypač suteikiant tarptautinę apsaugą,
K. kadangi Direktyvos 2005/85/EB 29 straipsnyje numatoma procedūra sudaryti minimalų bendrą saugiomis kilmės šalimis laikomų trečiųjų šalių sąrašą ir kadangi sąrašas vis dar nesudarytas ir Taryba, priimdama minėtąją direktyvą, neatsižvelgė į Parlamento nuomonę, dėl tos priežasties Europos Bendrijų Teisingumo Teisme (Teisingumo Teismas) yra iškelta byla dėl Direktyvos 2005/85/EB pripažinimo negaliojančia; kadangi toks sąrašas, kuris turėtų būti priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą, būtų lemiamas veiksnys siekiant įdiegti bendrą prieglobsčio sistemą ir priimant greitus sprendimus dėl statuso suteikimo; kadangi tai, jog šalis įtraukiama į šį sąrašą, nereiškia, kad prieglobstis prieglobsčio prašytojams iš tos šalies bus iš esmės atmestas, bet reiškia, kad kiekvienas prašymas remiantis 1951 m. liepos 28 d. Ženevos konvencija dėl pabėgėlių statuso, papildyta 1967 m. sausio 31 d. Niujorko protokolu (Ženevos konvencija), bus nagrinėjamas individualiai,
L. kadangi apgailestauja, kad Taryba, sudarydama saugių trečiųjų šalių sąrašą, nemanė, jog reikia taikyti bendro sprendimo procedūrą, ir kadangi susidomėjęs laukia sprendimo, kurį šiuo klausimu priims Teisingumo Teismas,
M. kadangi valstybės narės, jei jos turi užtikrinti patikimą ir teisingą procedūrą, užtikrinančią, kad būtų gerbiamos prieglobsčio prašytojų teisės, privalo turėti ypač kokybiškos informacijos apie aktualų grėsmės lygį kilmės šalyse,
N. kadangi smurtas prieš moteris ir grasinimai naudoti smurtą – tai teisės į gyvybę, saugumą, laisvę, orumą ir fizinį bei psichinį neliečiamumą pažeidimas ir didelis pavojus nukentėjusiųjų nuo tokio smurto fizinei ir psichinei sveikatai,
O. kadangi nors ir yra techninių ir politinių nesklandumų, kurie trukdo naudotis konfidencialia informacija apie kilmės šalį, be abejonės, reikia sukurti bendrą duomenų bazę apie kilmės šalis, kad visi asmenys, dalyvaujantys procedūroje, tvarkydami atskirus prašymus, galėtų remtis ta pačia informacija,
P. kadangi, siekiant pagerinti sprendimų priėmimo procedūras, reikia pakelti valdininkų, kurie priima sprendimus, kvalifikacijos lygį,
Q. kadangi geriausiai tinkanti procedūra, kurią taikydamas Teisingumo Teismas užtikrina Bendrijos teisės vienovę, yra EB sutarties 234 straipsnyje numatyta prašymų priimti preliminarų nutarimą nagrinėjimo procedūra ir vienas svarbiausių šios procedūros aspektų yra principas, pagal kurį kiekvienas nacionalinis teismas gali kreiptis į Teisingumo Teismą; tačiau apgailestauja, kad Teisingumo Teismas, remdamasis šio principo išimtini pagal EB sutarties 68 straipsnį, yra tik tada įpareigotas išaiškinti nuostatas prieglobsčio srityje, kai jam klausimą pateikia aukščiausioji instancija, t. y. nacionalinis teismas,
1. džiaugiasi, kad buvo dedama pastangų siekiant pagerinti su bendrąja Europos prieglobsčio sistema susijusį praktinį bendradarbiavimą; mano, kad procedūrų ir sprendimų priėmimo tobulinimas yra naudingas tiek valstybių narėms, tiek prieglobsčio prašytojams;
2. dar kartą patvirtina, kad būtina turėti intensyvią bendrą ES prieglobsčio politiką, pagrįstą įsipareigojimu priimti prieglobsčio prašytojus ir neuždraudimo principo laikymusi bei ryžtinga regioninės apsaugos strategija, kuri būtų vykdoma ir pagal regionines apsaugos programas; šiuo požiūriu primena tvirtos bendros užsienio ir saugumo politikos svarbą propaguojant ir saugant demokratiją ir pagrindines teises;
3. pakartotinai pabrėžia, kad galutinis tikslas diegiant bendrą prieglobsčio sistemą – užtikrinti aukštos kokybės apsaugą, atskirų prieglobsčio prašymų vertinimą ir procedūras, leisiančias priimti pagrįstus ir teisingus sprendimus; atkreipia dėmesį į tai, kad, pagerinus sprendimų priėmimo procedūrą, būtų užtikrinta, kad asmenys, kuriems reikia apsaugos, galėtų saugiai atvykti į ES ir kad jų prašymai būtų tinkamai išnagrinėti, taip pat būtų užtikrintas griežtas tarptautinių žmogaus teisių ir pabėgėlių teisės reikalavimų, ypač neuždraudimo principo, laikymasis;
4. smerkia akiviazdžiai nepakankamas Komisijos galimybes kontroliuoti įvairių direktyvų prieglobsčio srityje įgyvendinimą ir ragina valstybes nares palengvinti Komisijai užduotį ir jai sistemingai teikti atitikmenų lentelę, kurioje būtų tiksliai pažymima, kokių priemonių buvo imtasi šių direktyvų nuostatoms įgyvendinti,
5. ragina Tarybą ir Komisiją skatinti visose valstybėse narėse įdiegti bendrą procedūrą, kuri padėtų teisingai ir našiai priimti sprendimus, siekiant užtikrinti, kad pabėgėlio statusas tiems, kurie turi teisę jį gauti, būtų suteiktas kuo greičiau;
6. atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į tarptautinės apsaugos ir ypač papildomos apsaugos suteikimo sąlygas ir būdus, skirtumai tarp valstybių narių išliks ir ieškojimas prieglobsčio (vok. Asyl-Shoppings ) klestės tol, kol galiojantys prieglobsčio srities teisės aktai bus paremti tik būtiniausiais standartais ir žemiausiu bendru kriterijumi;
7. pabrėžtinai atkreipia dėmesį į tai, kad priimtų prieglobsčio srities priemonių vienas iš tikslų – sustabdyti vadinamuosius antrinius judėjimus; jau dabar ragina valstybes nares konkrečiai siekti didžiausios savo esamų prieglobsčio politikos krypčių konvergencijos;
8. įsitikinęs, kad vienas iš patobulinimų, kurį reikėtų atlikti Europos prieglobsčio sistemoje, – tai siekiant valstybių narių solidarumo geriau paskirstyti prieglobsčio naštą ypač valstybėms narėms, esančioms ES pasienyje, ir jau dabar susidomėjęs laukia Komisijos atlikto 2003 m. vasario 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 343/2003, nustatančio valstybės narės, atsakingos už trečiosios šalies piliečio vienoje iš valstybių narių pateikto prieglobsčio prašymo nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus, vertinimo (II Dublino reglamentas) ir galimų pasiūlymų šioje srityje;
9. įsitikinęs, kad svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad už pabėgėlio statuso suteikimą atsakingi tarnautojai turėtų gerą išsilavinimą pagal europinę mokymo programą ir galimybę nustatyti privalomą kvalifikaciją arba privalomą kvalifikacijos lygį;
10. reikalauja kilmės ir tranzito šalyse rengti informacines kampanijas, kurių metu potencialiems prieglobsčio prašytojams būtų aiškinama apie nelegalios imigracijos riziką ir pasekmes pabėgėlio statuso nesuteikimo atveju bei apie legalios migracijos galimybes ir apie galimybę teikti prieglobsčio prašymą pagrįstu atveju, taip pat apie pavojus, susijusius su prekyba žmonėmis, ypač moterimis ir nelydimais nepilnamečiais;
11. reikalauja, po to, kai buvo išnaudotos visos teisminės teisės gynimo priemonės, greitai ir teisingai, gerbiant žmogaus orumą ir pagrindines teises tų asmenų, kurie turi būti repatrijuoti, įgyvendinti priemones, susijusias su asmenimis, kuriems nebuvo suteiktas pabėgėlio statusas arba iš kurių jis buvo atimtas; taip pat ragina šiuo požiūriu nustatyti trumpiausią įmanomą ES repatriacijos tvarką;
12. reikalauja greitai ir teisingai įgyvendinti priemones, taikytinas asmenims, kuriems buvo suteiktas pabėgėlio statusas arba humanitarinė apsauga, kad būtų galima padėti užtikrinti patenkinamas gyvenimo sąlygas, veiksmingą integraciją į visuomenės ir politinį gyvenimą ir aktyvų dalyvavimą kartu su kitais, priimančiajai bendruomenei priimant sprendimus;
13. ragina Komisiją kuo greičiau pašalinti techninius ir politinius nesklandumus įdiegiant bendrą duomenų bazę apie kilmės šalis; mano, kad ES duomenų bazė turėtų veikti kaip atvira sistema siekiant, kad visi asmenys, dalyvaujantys procedūroje, tvarkydami atskirus prašymus, galėtų remtis ta pačia informacija; pageidauja, kad būtų rastas pragmatiškas daugiakalbystės problemos sprendimo būdas;
14. džiaugiasi Komisijos pastangomis pagal Direktyvos 2005/85/EB 29 straipsnyje numatytas nuostatas sudaryti saugių kilmės šalių sąrašą, bet primena, kad dar nepriimtas sprendimas dėl Teisingumo Teisme iškeltos bylos dėl šios direktyvos pripažinimo negaliojančia ir dėl šios priežasties tokio sąrašo sudarymas yra šiuo metu sustabdytas, taigi ragina Tarybą atsižvelgti į šiuos prieštaraujančius dalykus ir nedelsiant priimti su tuo susijusius sprendimus; be to, pažymi, kad saugios trečiosios šalies statusas neatleidžia valstybių narių nuo jų įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę, ypač Ženevos konvencijos nuostatas dėl neuždraudimo principo ir dėl kiekvieno prieglobsčio prašymo atskiro nagrinėjimo;
15. mano, kad veiklos, susijusios su konkrečiu bendradarbiavimu prieglobsčio srityje, koordinavimas turi ir toliau likti Komisijos, kuri šiuo tikslu turėtų disponuoti atitinkamais ištekliais, pareiga; ragina Komisiją pranešime apie pirmojo etapo veiklos pažangą, kurį ji pateiks 2008 m. pradžioje, pritarti pasiūlytam variantui, o pasirinkus kitą galimybę, pagrįsti, kodėl naujos įstaigos, Europos paramos agentūros, kūrimas yra būtinas, taip pat atsižvelgiant į sąnaudų ir naudos santykį; mano, kad, jei Komisija numato įkurti Europos paramos agentūrą, ji turi griežtai įsipareigoti, kad bus numatytos jos skaidrumui ir atskaitomybei užtikrinti būtinos garantijos;
16. ragina valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti su JT pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisaru (UNHCR) ir teikti jam reikiamą paramą ir taikyti „kokybės iniciatyvos“ metodą bei skelbti šios iniciatyvos rezultatus, kad būtų žinomos ir remiamos geriausios prašymų suteikti tarptautinę apsaugą tvarkymo procedūros;
17. pabrėžia, kad būtina steigti priėmimo centrus su atskiromis šeimoms, moterims ir vaikams skirtomis patalpomis bei su pagyvenusiems ir neįgaliems prieglobsčio prašytojams tinkamomis patalpomis; ragina įgyvendinant direktyvą 2003/9/EB įvertinti priėmimo sąlygas; pabrėžia, kad siekiant šių tikslų būtina visiškai pasinaudoti naujojo Europos pabėgėlių fondo teikiamomis galimybėmis;
18. pritaria Komisijos numatytoms priemonėms remti valstybes nares, kurioms tenka didelė atsakomybė, kad būtų galima įveikti problemas, susijusias su prieglobsčio prašytojų priėmimu ir prieglobsčio prašymų tikrinimu, ypač pirmiausia siunčiant ekspertų grupes, sudarytas iš įvairių valstybių narių ekspertų;
19. pabrėžtinai atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos užduotis yra kontroliuoti prieglobsčio srityje priimtų direktyvų taikymą ir kad ji šiuo tikslu turi disponuoti atitinkamais ištekliais, kurių šiuo metu visiškai nepakanka, kad tokia sudėtinga užduotis būtų sėkmingai atlikta; mano, kad pasitikėjimas Sąjunga šioje srityje ir bendros prieglobsčio politikos ateitis yra itin svarbu;
20. skatina Komisiją supaprastinti galimybes pasinaudoti įvairiomis finansinėmis priemonėmis, tokiomis kaip Europos pabėgėlių fondas ir ARGO programa, kad valstybės narės kritiniu atveju galėtų greitai gauti lėšų;
21. atkreipia dėmesį į tai, kad prieglobsčio srityje parengtas Bendrijos teisės aktų sąvadas visoje Europoje turi būti vienodai aiškinamas ir taikomas; mano, kad teisės aktų derinimas prieglobsčio srityje palengvėtų ir pagreitėtų, jei į Europos Bendrijų Teisingumo Teismą galėtų kreiptis ir kiti teismai, ne vien tik aukščiausieji nacionaliniai teismai, kaip šiuo metu ir daroma; ragina Tarybą vėl suteikti Teisingumo Teismui visas teises prejudicinių sprendimų srityje pagal EB sutarties IV antraštinę dalį; palankiai vertina Teisingumo Teismo darbinį dokumentą dėl klausimų, pateiktų siekiant priimti prejudicinį sprendimą laisvės, saugumo ir teisingumo srityje priimti, nagrinėjimo ir skatina surengti diskusiją apie poreikį parengti procedūrą, kuri būti pritaikyta konkretiems atvejams prieglobsčio ir imigracijos srityje;
22. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
AIŠKINAMOJI DALIS
Įžanga
Patvirtinus keturias Europos bendrijos steigimo sutarties (EBSS) 63 straipsnio 1 dalyje numatytas priemones, 2005 m. gruodžio 1 d. buvo baigtas pirmas bendros prieglobsčio sistemos įgyvendinimo etapas. Dabar būtina konsoliduoti patvirtintas struktūras, siekiant pereiti prie antro sistemos etapo, kurio metu numatoma sukurti bendrą prieglobsčio teikimo procedūrą ir vienodą statusą tiems asmenims, kuriems suteiktas prieglobstis arba papildoma apsauga.
2005 m. lapkričio 4 ir 5 d. Hagos programoje Europos Vadovų Taryba nurodė, kad prieglobsčio politika nuo šiol turėtų būti formuojama atsižvelgiant į tris svarbius tikslus: sukurti visoje ES taikytiną vienintelę procedūrą, bendrai naudoti informaciją apie kilmės šalį ir siekti valstybių narių geresnio bendradarbiavimo, ypač padėti toms valstybėms narėms, kurioms dėl jų geografinės vietos tenka ypatingas krūvis.
Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus ir pereiti prie antro prieglobsčio sistemos etapo, pirmiausia būtina skatinti praktinį valstybių narių bendradarbiavimą įgyvendinant galutinį tikslą – pagerinti sprendimų priėmimo kokybę; pranešėjo nuomone, sprendimų priėmimas turėtų būti spartesnis, teisingesnis ir patikimesnis. Komisijos komunikate, kuriuo remiamasi šiame pranešime, daugiausia dėmesio skiriama praktinio bendradarbiavimo gerinimui. Todėl pranešėjas analizuoja keletą aspektų, galinčių nulemti geresnį bendradarbiavimą ir geresnį sprendimų priėmimą prieglobsčio politikos įgyvendinimo srityje. Apie tai bus kalbama toliau.
Vienintelė procedūra
Vienintelė procedūra leis greičiau priimti sprendimus, todėl šią procedūrą būtina skatinti. Daugelyje valstybių narių jau taikoma vienintelė procedūra, apimanti kriterijų dėl pabėgėlio statuso suteikimo ir dėl papildomos apsaugos patikrinimo. Tai pagirtina, nes nelabai tikėtina, kad asmuo, pateikiantis prašymą suteikti tarptautinę apsaugą, (pats) gali įvertinti, ar prašymas atitinka Ženevos konvencijos kriterijus ar kitas tarptautinės apsaugos formas. Šis būdas racionalesnis, nes sprendimą priima viena institucija, kartu ji įvertina tarptautinės apsaugos suteikimo kriterijus, ir šiuo atveju prašytojui nereikia kreiptis į keletą institucijų, kad jos įvertintų panašius faktus.
Bendra duomenų bazė
Pirmojoje institucijoje priimtų sprendimų kokybė priklauso nuo informacijos, kuria remiantis jie buvo priimti, kokybės. Todėl būtina pagerinti informacijos apie kilmės šalį rinkimą, taip pat siekiant kuo labiau suderinti valstybių narių sprendimų priėmimo kriterijus būtina, kad visos valstybės narės disponuotų vienoda informacija. Bendras turimos informacijos apie kilmės šalį naudojimas svarbesnis už kiekvienoje valstybėje narėje taikomas skirtingas šios informacijos rinkimo priemones. Kai kurios iš jų turi labai geras šios srities duomenų bazes, ir jomis privalo naudotis šių šalių sprendimus priimantys asmenys, tačiau kitos neturi savų informacijos šaltinių, todėl pasikliauna išoriniais šaltiniais, pvz., nevalstybinėmis organizacijomis ir Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro valdyba (angl. UNHCR). Vis dėlto, siekiant didesnio sprendimų bendrumo labai svarbu, kad sprendimai būtų priimami remiantis vienodais duomenimis. Todėl svarbu sukurti bendrą duomenų bazę apie kilmės šalį, tai primygtinai siūlo pranešėjas; jai skirto „bendro portalo“, kaip tai pavadinta Komisijos komunikate, sukūrimas laikytinas tik tarpiniu etapu, ir jis turėtų būti kuo trumpesnis. Tai sietina su Komisijos sprendimu parengti bendras atskirų valstybių atsakingų institucijų informacijos kaupimo ir analizės gaires, kad, atsižvelgiant į bendruosius Bendrijos reikalavimus, būtų galima sukurti Europos informacijos apie kilmės šalį duomenų bazę.
Valdininkų mokymas
Siekiant geresnio sprendimų priėmimo, suprantama, būtina atsižvelgti į tai, kad sprendimus priimantys asmenys būtų pakankamai kompetentingi ir tinkamai išsilavinę. Todėl sveikintina tai, kad kai kurios šalys, pvz., Jungtinė Karalystė ir Austrija, kreipėsi į instituciją, atsakingą už pabėgėlių reikalus, – Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiojo komisaro valdybą (UNHCR), kad ši jiems padėtų kasdieninėje praktikoje įvertinti prieglobsčio prašymų nagrinėjimo procesą ir pateiktų konkrečių pasiūlymų. Tai sektinas pavyzdys, jis galėtų paskatinti parengti atmintinę apie „gerą praktiką“. Pranešėjas džiaugiasi įvairiomis Eurasil
Specialistų, dirbančių prieglobsčio suteikimo srityje ES, tinklas buvo įsteigtas 2002 m. taikomomis priemonėmis, skirtomis valdininkų, atsakingų už prieglobsčio klausimų sprendimą, kvalifikaciniams reikalavimams suderinti ir skatinančiomis jų sklaidą. Be to, jis norėtų, kad valstybės narės stengtųsi įgyvendinti įvairias priemones, kurios ne tik padėtų pagerinti jų valdininkų kompetenciją, bet ir sustiprintų jų motyvaciją, o tai, UNHCR ekspertų nuomone, labai svarbu. Todėl reikėtų parengti ES mokymo programą, kuri padėtų valstybių narių valdininkams susipažinti su patirtimi ir ja dalytis. Ši programa jiems taip pat padėtų susipažinti su teisine baze ir įvairiais konkrečiais darbo aspektais, pvz., pokalbio rengimo technika, prašytojų pateiktų paaiškinimų patikimumo įvertinimu bei specialiųjų apsaugos prašančių ir traumuotų asmenų, kuriems jie turi suteikti pagalbą, poreikių įvertinimu.
Teisingumo Teismo vaidmuo
Pranešėjas mano, kad prieglobsčio klausimų sprendimų suderinimas būtų paprastesnis ir spartesnis, jei dalyvautų Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, o ne vien aukščiausieji atskirų valstybių narių teismai. Jis taip pat mano, kad vienodai taikant teisės aktus sumažėtų susirūpinimą keliančių nesusipratimų tarp valstybių narių. Jis džiaugiasi, kad yra taikomos EB sutarties IV antraštinės dalies nuostatos siekiant užtikrinti veiksmingesnę teisinę apsaugą, negu numatyta dabar galiojančioje išimtyje, nes tai sietina su labai jautria politine pagrindinių teisių, t. y. apsaugos suteikimo to stokojantiems asmenims, sritimi.
Komisijos vaidmuo
Siekiant, kad Komisija galėtų užtikrinti vienodą Bendrijos teisės taikymą sprendžiant prieglobsčio klausimus, ji privalo tinkamai kontroliuoti šią sritį reglamentuojančių direktyvų įgyvendinimą. Jai akivaizdžiai nepakanka išteklių, dėl to pavedimai perduodami tretiesiems asmenims; todėl, pranešėjo nuomone, ji gali netinkamai atlikti jai patikėtą sutarčių priežiūros funkciją. Todėl pranešėjas mano, kad Komisija turėtų pasitelkti atskirų valstybių narių teisininkus ir vertėjus, kad kuo geriau atliktų jai patikėtą kontrolės funkciją. Savo ruožtu valstybės narės turėtų Komisijai nuolat pateikti atitikmenų lenteles – iš jų paaiškėtų, kokiomis direktyvų nuostatomis remiasi valstybės narės įgyvendindamos pranešime analizuojamas priemones. Sunku suprasti, kodėl valstybės narės to netaiko.
Pranešėjas supranta, kad su konkrečiu bendradarbiavimu sietinas veiklos administravimas, kaip numatyta komunikate, ilgainiui gali viršyti bendradarbiavimo prieglobsčio klausimais tinklo galimybes. Vis dėlto jis mano, kad Komisija privalo koordinuoti valstybių narių veiklą, susijusią su bendra Europos prieglobsčio sistema, ir ragina atsisakyti bandymų šias užduotis patikėti naujai sukurtai tarnybai. Jis kategoriškai nepritaria šiam pasiūlymui.
Pranešėjas džiaugiasi, kad Komisijos komunikate pateikta konkrečių pasiūlymų dėl glaudesnio valstybių narių bendradarbiavimo sprendžiant prieglobsčio klausimus, ir tikisi, kad taikant šį pragmatišką metodą iki 2010 m. bus įmanoma sukurti bendrą prieglobsčio sistemą.
25.1.2007
Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto NUOMONĖ
teikiama Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui
Dėl prieglobsčio: praktinis bendradarbiavimas, priimtų sprendimų kokybė bendroje Europos prieglobsčio sistemoje
( 2006/2184(INI) )
Nuomonės referentė:
Bernadette Vergnaud
PASIŪLYMAI
Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas ragina atsakingą Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
– atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyvą 2004/83/EB dėl trečiųjų šalių piliečių ar asmenų be pilietybės priskyrimo pabėgėliams ar asmenims, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga, jų statuso ir suteikiamos apsaugos pobūdžio būtiniausių standartų
OL L 304, 2004 9 30, p. 12. ,
– atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 23 d. Europos Tarybos Parlamentinės Asamblėjos 11103 dokumentą tema „Sprendimų priėmimo tobulinimas ir didesnės darnos siekimas prieglobsčio suteikimo srityje Europos Tarybos valstybėse narėse“,
A. kadangi smurtas prieš moteris ir grasinimai naudoti smurtą – tai teisės į gyvybę, saugumą, laisvę, orumą ir fizinį bei psichinį neliečiamumą pažeidimas ir didelis pavojus nukentėjusiųjų nuo tokio smurto fizinei ir psichinei sveikatai,
B. kadangi pastaraisiais metais pramoninėse šalyse pateikiamų prieglobsčio prašymų skaičius nuolat mažėjo ir pasiekė žemiausią lygį nuo 1987 m., o Europai tenka apie 80 proc. visų pateikiamų prieglobsčio prašymų,
C. kadangi prieglobsčio prašytojų skaičiaus mažėjimo tendencija, be kita ko, gali būti susijusi su pagerėjusiomis sąlygomis kai kuriose pagrindinėse prieglobsčio prašytojų kilmės šalyse ir su tuo, kad pradėta vykdyti labiau ribojanti prieglobsčio ir imigracijos politika
1. džiaugiasi, kad buvo dedama pastangų siekiant pagerinti su bendrąja Europos prieglobsčio sistema susijusį praktinį bendradarbiavimą; mano, kad procedūrų ir sprendimų priėmimo tobulinimas yra naudingas tiek valstybių narėms, tiek prieglobsčio prašytojams;
2. su nerimu pabrėžia, kad Komisijos komunikate visiškai neatsižvelgiama į aspektus, susijusius su moterų teisėmis, lyčių lygybe, homoseksualumu, biseksualumu ir transeksualumu, taip pat nepilnamečių apsauga;
3. taip pat su nerimu pabrėžia, kad tas pats pasakytina apie seksualinį, šeiminį smurtą bei smurtą dėl lyties, nukreiptą prieš moteris, berniukus ir mergaites, moterų lyties organų žalojimą, prekybą žmonėmis siekiant seksualiai juos išnaudoti, smurtą, patiriamą kai kuriose šalyse žiauriai ir nežmoniškai taikant šariato teisę, vadinamuosius garbės nusikaltimus ir seksualinį išnaudojimą, žaginimą kaip karo priemonę, – persekiojimus dėl lyties, kaip apibrėžta direktyvoje 2004/83/EB; primena, kad būtina nustatyti konkrečius kriterijus, kuriais remiantis būtų galima suteikti prieglobstį arba specialų humanitarinį statusą tokio pobūdžio smurtą patiriančioms moterims; pabrėžia, kad svarstant prieglobsčio prašymus būtina atsižvelgti į su lytimi susijusius klausimus ir ypač į moterų patiriamą smurtą;
4. ragina patvirtinti vyriausybėms, teisininkams ir visiems sprendimų dėl prieglobsčio suteikimo priėmimo procese dalyvaujantiems asmenims skirtas gaires persekiojimo dėl lyties klausimais, kurios būtų priemonė, padėsianti teisiškai įvertinti moterų prieglobsčio prašymus;
5. ragina Komisiją vienintelės procedūros parengiamuoju etapu pagal bendrosios Europos prieglobsčio sistemos reikalavimus sudaryti ad hoc ekspertų grupę, kuri rengtų Europos gaires persekiojimo dėl lyties klausimais;
6. primena, kad valstybės narės, nagrinėdamos nepilnamečių pateiktus prieglobsčio prašymus, pirmiausia turėtų atsižvelgti į vaiko interesus; pabrėžia, kad dėl minėtų priežasčių kompetentingos institucijos turėtų deramai atsižvelgti į ypatingą vaikų patiriamą prievartą ir jų persekiojimus;
7. ragina valstybes nares priimti būtinas priemones, siekiant užtikrinti visapusišką moterų, kurios yra prostitucijos organizacijų ar šeiminio smurto aukos ir kurios išdrįsta pranešti apie savo padėtį ir prašo prieglobsčio dėl su lytimi susijusio persekiojimo, apsaugą;
8. be to, džiaugiasi minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo valstybėse narėse nustatančia direktyva 2003/9/EB , kurios 8 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad, kiek įmanoma, būtų išlaikytas jų teritorijoje gyvenančios šeimos vientisumas, jei atitinkama valstybė narė suteikia būstą prieglobsčio prašytojams; be to, džiaugiasi minimalias normas dėl prieglobsčio prašytojų priėmimo valstybėse narėse nustatančia direktyva 2003/9/EB
OL L 31, 2003 2 6, p. 18. , kurios 8 straipsnyje numatyta, kad valstybės narės imasi reikiamų priemonių, kad, kiek įmanoma, būtų išlaikytas jų teritorijoje gyvenančios šeimos vientisumas, jei atitinkama valstybė narė suteikia būstą prieglobsčio prašytojams;
9. pabrėžia, kad būtina geriau rinkti ir tvarkyti informaciją apie kilmės šalis – įskaitant ir su lytimi susijusius duomenis (statistikos duomenis), kuri yra svarbiausias veiksnys valstybei narei priimant sprendimus dėl prieglobsčio suteikimo;
10. primena, kad prieglobsčio tarnybų darbuotojų mokymas yra ypatingai svarbus diegiant bendrąją Europos prieglobsčio sistemą, ir pabrėžia, kad valstybės narės privalo užtikrinti už prieglobsčio suteikimo prašymų nagrinėjimą atsakingų darbuotojų mokymą moterų ir vyrų lygybės integruoto požiūrio į moterų ir vyrų lygybę klausimais, lyčių klausimais ir specialiaisiais moterų bei vaikų persekiojimo klausimais; primena, kaip svarbu prieglobsčio prašytojams – vyrams ir moterims – užtikrinti teisinę pagalbą bei pagalbą ta kalba, kurią jie supranta, siekiant užtikrinti tinkamą prieglobsčio suteikimo procedūrų vykdymą ir deramą gaunamos informacijos klausimais;
11. pabrėžia, kad persekiojimus patyrusių moterų patirtis ir jų pačių politinė veikla gali skirtis nuo vyrų patirties ir veiklos ir todėl privalo būti užduodami skirtingi klausimai; pabrėžia, kad turėtų būti pakankamai tokią kompetenciją turinčių moterų – vertėjų žodžiu, sprendimų priėmėjų ir patarėjų teisės klausimais;
12. pabrėžia, kad būtinybė tobulinti bendradarbiavimą, siekiant gauti su kilmės šalimi susijusią informaciją, neturėtų būti painiojama su saugių kilmės šalių sąrašo sudarymu, kadangi jokia valstybė negali būti paskelbta saugi visiems prieglobsčio prašytojams; taip pat mano, kad saugių trečiųjų šalių sąvoka nesuderinama su valstybių narių pagal tarptautinę teisę prisiimtais įsipareigojimais, kadangi pagrindinė atsakomybė dėl tarptautinės apsaugos tenka prieglobsčio prašymą gavusiai valstybei ir negali būti perduota trečiajai valstybei; siūlo, kad vietoj tokio sąrašo būtų nustatyti kriterijai, kuriuos rengiant būtų atsižvelgiama į pagrindinių teisių apsaugą, įskaitant seksualinio, šeiminio ir su lytimi susijusio smurto aukų – moterų ir vaikų – apsaugą;
13. reikalauja panaikinti bendrą saugių trečiųjų šalių sąrašą; siūlo vertinti atskirai kiekvieną atvejį, remiantis žmogaus teisėmis ir ypatingai atsižvelgiant į moterų teises;
14. pabrėžia, kad būtina steigti priėmimo centrus su atskiromis šeimoms, moterims ir vaikams skirtomis patalpomis bei su pagyvenusiems ir neįgaliems prieglobsčio prašytojams tinkamomis patalpomis; ragina įgyvendinant direktyvą 2003/9/EB įvertinti priėmimo sąlygas; pabrėžia, kad siekiant šių tikslų būtina visiškai pasinaudoti naujojo Europos pabėgėlių fondo teikiamomis galimybėmis;
15. siūlo valstybėms narėms kurti atitinkamą politiką ir parengti specialiąsias programas siekiant užtikrinti medicininę, socialinę, teisinę ir psichologinę pagalbą, pritaikytą prie sąlygų, kuriomis gyvena prieglobsčio prašančios moterys, berniukai ir mergaitės;
16. primena, kokia svarbi socialinių problemų ir organizuoto nusikalstamumo prevencija kilmės šalyse; vis dėlto pabrėžia, kad prekybos žmonėmis klausimais turi būti atsižvelgiama į visą šalių, įskaitant kilmės, tranzito ir priėmimo šalis, grandinę;
17. ketina siekti, kad lytis, lytinė išraiška ir lytinė orientacija taptų prieglobsčio suteikimo pagrindu visose valstybėse narėse, remiantis visų asmenų teise gyventi atvirai ir laisvai, nes ši teisė nėra užtikrinama homoseksualiems, biseksualiems arba transseksualiems asmenims tose šalyse, kuriose bet kuri kita lytinė orientacija nei heteroseksualumas yra baudžiama arba visuomenės nepripažįstama; be to, mano, kad tokie nusikaltimai, kaip prievartinės vedybos arba lyties organų žalojimas, turėtų būti laikomi teisiniu pagrindu suteikti prieglobstį.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Prieglobstis: praktinis bendradarbiavimas, priimtų sprendimų kokybė bendroje Europos prieglobsčio sistemoje
Procedūros numeris
2006/2184(INI)
Atsakingas komitetas
LIBE
Nuomonė pareikšta Paskelbimo plenariniame posėdyje data
FEMM 6.7.2006
Glaudesnis bendradarbiavimas – paskelbimo plenariniame posėdyje data
Nuomonės referentas (-ė): Paskyrimo data
Bernadette Vergnaud 6.9.2006
Pakeistas nuomonės referentas:
Svarstymas komitete
23.11.2006
20.12.2006
24.1.2007
Priėmimo data
24.1.2007
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
19
10
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Edit Bauer, Maria Carlshamre, Edite Estrela, Ilda Figueiredo, Věra Flasarová, Claire Gibault, Lissy Gröner, Zita Gurmai, Esther Herranz García, Anneli Jäätteenmäki, Lívia Járóka, Rodi Kratsa-Tsagaropoulou, Urszula Krupa, Pia Elda Locatelli, Angelika Niebler, Siiri Oviir, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Christa Prets, Marie-Line Reynaud, Teresa Riera Madurell, Eva-Britt Svensson, Britta Thomsen, Corien Wortmann-Kool, Anna Záborská
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Christa Klaß, Zita Pleštinská, Bernadette Vergnaud
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Jean Lambert, Elisabeth Schroedter
Pastabos (pateikiamos tik viena kalba)
...
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Prieglobstis: praktinis bendradarbiavimas, priimtų sprendimų kokybė bendroje Europos prieglobsčio sistemoje
Procedūros numeris
2006/2184(INI)
Atsakingas komitetas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
LIBE 6.7.2006
Nuomonę teikiantis(-ys) komitetas(-ai) Paskelbimo plenariniame posėdyje data
AFET 6.7.2006
DEVE 6.7.2006
FEMM 6.7.2006
Nuomonė nepareikšta Sprendimo priėmimo data
AFET 28.11.2006
DEVE 11.7.2006
Glaudesnis bendradarbiavimas Paskelbimo plenariniame posėdyje data
Pranešėjas (-ai) Paskyrimo data
Hubert Pirker 13.3.2006
Pakeistas (-i) pranešėjas(-ai)
Svarstymas komitete
5.10.2006
28.2.2007
8.5.2007
Priėmimo data
8.5.2007
Galutinio balsavimo rezultatai
+
-
0
38
4
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Alexander Alvaro, Mario Borghezio, Philip Bradbourn, Mihael Brejc, Kathalijne Maria Buitenweg, Michael Cashman, Carlos Coelho, Fausto Correia, Panayiotis Demetriou, Agustín Díaz de Mera García Consuegra, Kinga Gál, Roland Gewalt, Elly de Groen-Kouwenhoven, Lilli Gruber, Jeanine Hennis-Plasschaert, Lívia Járóka, Ewa Klamt, Wolfgang Kreissl-Dörfler, Barbara Kudrycka, Stavros Lambrinidis, Henrik Lax, Kartika Tamara Liotard, Sarah Ludford, Dan Mihalache, Claude Moraes, Javier Moreno Sánchez, Martine Roure, Inger Segelström, Károly Ferenc Szabó, Adina-Ioana Vălean, Ioannis Varvitsiotis, Manfred Weber
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Edit Bauer, Simon Busuttil, Ignasi Guardans Cambó, Jean Lambert, Katalin Lévai, Antonio Masip Hidalgo, Marianne Mikko, Hubert Pirker, Eva-Britt Svensson
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Tobias Pflüger
Pateikimo data
14.5.2007
Pastabos (pateikiamos tik viena kalba)
