P6_TA(2005)0322
Televizija be sienų
A6-0202/2005
Europos Parlamento rezoliucija dėl Direktyvos 89/552/EEB ("Televizija be sienų") su pakeitimais, padarytais Direktyva 97/36/EB, 4 ir 5 straipsnių taikymo 2001–2002 m. ( 2004/2236(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į 1989 m. spalio 3 d. Tarybos direktyvą 89/552/EEB dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų nuostatų, susijusių su televizijos programų transliavimu, derinimo OL L 298, 1989 10 17, p. 23.
, su pakeitimais, padarytais 1997 m. birželio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 97/36/EB (toliau, kartu - Dirktyva) OL L 202, 1997 7 30, p. 60.
,
–
atsižvelgdamas į Komisijos surengtos viešosios konsultacijos dėl 4 ir 5 straipsnių taikymo rezultatus;
–
atsižvelgdamas į 1989 m. Europos Tarybos Europos Konvenciją dėl televizijos be sienų,
-
atsižvelgiant į 7-ojoje Europos ministrų konferencijoje dėl Masinės žiniasklaidos priemonių politikos 2005 m. kovo 10–11 d. Kijeve (Ukraina) priimtą Europos Tarybos rezoliuciją dėl Kultūrinės įvairovės ir žiniasklaidos priemonių pliuralizmo globalizacijos laikotarpiu,
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos garso ir vaizdo sektoriaus reguliavimo politikos ateities ( KOM(2003)0784 ),
–
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Bendrijos garso ir vaizdo sektoriaus politikos principų ir gairių skaitmeniniame amžiuje ( KOM(1999)0657 ),
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 151 ir 157 straipsnius, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją ir Protokolą, dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos, pridėtą prie EB sutarties,
–
atsižvelgdamas į savo 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl "Televizijos be sienų", OL C 76 E, 2004 3 25, p. 453.
–
atsižvelgdamas į savo 2001 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl Trečiosios Komisijos ataskaitos Tarybai, Parlamentui ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl Direktyvos 89/552/EEB "Televizija be sienų" taikymo OL C 87 E, 2002 4 11, p. 221.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2002 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo dėl kai kurių su kinematografijos kūriniais ir kitais garso ir vaizdo kūriniais susijusių teisinių aspektų OL C 271 E, 2003 11 12, p. 176.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2004 m. vasario 12 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo keičiamas 2000 m. gruodžio 20 d. Tarybos sprendimas 2000/821/EB dėl programos, skatinančios Europos garso ir vaizdo kūrinių kūrimą, platinimą ir skatinimą, įgyvendinimo OL C 97 E, 2004 4 22, p. 603.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2002 m. rugsėjo 26 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veiksmų plano sėkmingai įvedant skaitmeninę televiziją Europoje OL C 273 E, 2003 11 14, p. 311.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą ( A6-0202/2005 ),
A.
kadangi Lisabonos strategija siekiama stiprinti Europos pramonės inovacinius gebėjimus ir sukurti ES konkurencingiausią ir dinamiškiausią pasaulyje žinių ekonomiką,
B.
kadangi garso ir vaizdo sektorių apibūdina tiek technologijų naujovės, tiek jo socialinis, ekonominis ir kultūrinis poveikis,
C.
kadangi vienas iš Europos Sąjungos prioritetų yra ginti kultūros vertybių, įskaitant ir garso ir vaizdo, savitumus Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO); apgailestaudamas, kad Komisija nesilaikė šios linijos siūlydama įtraukti šį garso ir vaizdo sektorių į pasiūlymo dėl vidaus rinkos paslaugų direktyvos taikymo sritį,
D.
kadangi Europos kūrinių ir nepriklausomų autorių sukurtų kūrinių judėjimas yra labiausiai kultūrų įvairovę, saviraiškos laisvę ir pliuralizmą skatinantis dalykas,
E.
kadangi vieningos rinkos kontekste priimta Direktyva turėtų labiau atsižvelgti į Bendrijos teisės, pilietybės erdvės ir politinės sąjungos siekius,
F.
kadangi Direktyva paseno palyginti su greita naujųjų technologijų raida, kuri greitai teiks neribotą pasiūlą Europos garso ir vaizdo sektoriuje, ir kadangi būtina pritaikyti Direktyvos nuostatas prie technologijų raidos,
G.
kadangi Direktyvos taikymas priklauso nuo valstybių narių ir jų nacionalinių kompetentingų institucijų, nors Komisija atlieka esminį vertintojos ir prižiūrėtojos vaidmenį, o į šią veiklą būtina įtraukti Europos Parlamentą, nacionalinius parlamentus, nacionalines reguliavimo institucijas ir plačiąją visuomenę,
H.
kadangi Direktyva, kurioje buvo įtvirtinti lankstūs reikalavimai, leidę valstybėms narėms taikyti nuostatas ir garso bei vaizdo pramonei pačiai reguliuotis, atlieka svarbų vaidmenį kaip direktyva, kuria nustatytas minimalus pagrindas,
I.
susirūpinęs konstatuoja, kad kai kurios Direktyvos nuostatos (kvotos, reklama ir t. t.) nėra pakankamai taikomos ir jų nepakankamai laikomasi dėl tinkamos kontrolės kai kuriose valstybėse narėse trūkumo,
J.
kadangi didėjant ir įvairėjant paslaugų pasiūlai, visi privalo gauti galimybę naudotis šiomis paslaugomis,
Direktyvos 4 ir 5 straipsnių taikymas
1.
pažymi, kad Komisija pirmiau minėtame komunikate pabrėžia teigiamus rezultatus, ir kad rodikliai, išskyrus kelias išimtis, rodo, jog padaugėjo Europos kūrinių programų; atkreipia dėmesį į tai, kad buvo laikomasi Europos kūrinių ir nepriklausomų autorių sukurtų kūrinių kvotų; pažymi, kad, Komisijos manymu, Direktyvoje įtvirtinti tikslai yra pasiekti; vis dėlto skatina valstybes nares dėti daugiau pastangų platinant europines ir nepriklausomas programas;
2.
apgailestauja, kad laikotarpiu, analizuojamu šeštojoje Komisijos ataskaitoje ( KOM(2004)0524 ) dėl 4 ir 5 straipsnio taikymo, per ketverius metus nepriklausomos produkcijos dalis sumažėjo 3,48 proc. (7 ataskaitos puslapis);
3.
pažymi, kad dėl Direktyvos nuostatų labai skirtingų taikymo ir aiškinimo būdų neatspindima tiksli padėtis – tai įrodė nepriklausomų auditorių išvados; rekomenduoja Komisijai nustatyti ir perduoti valstybėms narėms standartizuotą lentelę, pagal kurią galima gauti palyginamus rezultatus; pabrėžia, kad būtina skubiai išanalizuoti naujų valstybių narių rezultatus; siūlo, kad šioje standartizuotoje lentelėje būtų ir duomenys apie pagalbos neįgaliesiems tarnybas;
4.
pabrėžia, kad tinkamesnis rodiklis vertinti, kaip laikomasi 5 straipsnio nuostatų, būtų 10 proc. kvotos pagal vertę (o ne pagal leistiną valandą) nustatymas, tokiu būdu panaikinant nesutapimus tarp valstybių narių, susijusius su leistinomis valandomis;
5.
apgailestauja, kad kai kurios valstybės narės vis dar nepateikė visos reikiamos informacijos apie palydovinių ir (arba) kabelinių televizijų kanalus, kuri dažnai neminima šalių pranešimuose; mano, jog Komisija privalo užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimų, ir jog jos vaidmuo neturėtų apsiriboti vien tik priminimu, kad pareiga teikti informaciją yra susijusi su visomis valstybės narės kompetencijai priklausančiomis televizijos programomis; prašo Komisijos ir kompetentingų nacionalinių institucijų taikyti aiškias sankcijas, jei nuolat nevykdoma pareiga laikytis atitinkamų nuostatų arba pareiga teikti informaciją;
6.
apgailestauja, kad kai kuriose valstybėse narėse kvotų taikymas skaičiuojamas pagal radijo transliuotojus, o ne pagal kanalus, ir tokiu būdu pažeidžiami direktyvos principai; toks nukrypimas ypač yra didelis valstybėse narėse, kuriose yra daug transliuotojų;
7.
prašo, kad valstybėms narėms palikta nuožiūros laisvė taikyti 4 straipsnį būtų bent jau kompensuojama pranešimu visuomenei apie viešuosius tikslius ir skaidrius rodiklius;
8.
mano, kad būtų išvengta sąvokų "Europos kūrinys" ir "nepriklausomas kūrėjas" skirtingo aiškinimo, egzistuojančio valstybėse narėse, jei Komisija peržiūrėdama direktyvą tiksliau apibrėžtų "Europos kūrinio", "nepriklausomo kūrėjo" ir "specialių kanalų" sąvokas; be to, mano, kad tai prisidėtų prie didesnio teisinio apibrėžtumo taikant šią direktyvą;
9.
pastebi, kad Europos kūrinių kvotos yra daugiausiai užpildytos nacionaliniais kūriniais, ir remia savanoriškas iniciatyvas dėl didesnių kvotų ne nacionaliniams Europos kūriniams;
10.
pabrėžia, kad labai svarbu paremti MEDIA programą, kurią kuriant ir atnaujinant buvo ir toliau turi būti siekiama padėti nepriklausomiems kūrėjams ir mažoms bei vidutinėms įmonėms;
11.
pabrėžia, kad svarbu stiprinti šią programą, kaip pagrindinę Europos garso ir vaizdo sektoriaus politikos priemonę, skirtą profesiniam mokymui, ir remti kinematografijos kūrinių platinimą, transliavimą ir judėjimą; skatina valstybes nares į savo švietimo sistemas įtraukti galimybes susipažinti su Europos kinematografijos paveldu, išmokti Europos Sąjungos gyventojų kalbų, pažinti jų kultūrą, pomėgius, istoriją ir patirtį;
12.
primena, kad Europos kūrinių judėjimui didelę reikšmę turi bendri Europos kūriniai ir bendros platinimo strategijos; pažymi, kad Europos garso ir vaizdo erdve labiau naudojasi Amerikos negu Europos kūrėjai, kurie visgi sukuria daugiau dokumentinių ir fantastinių filmų, nes nėra globalizuotos ir integruotos Europos pramonės; mano, kad garso ir vaizdo kūrinių judėjimo pusiausvyros nebuvimas gali kelti grėsmę kultūrų įvairovei;
13.
mano, kad Europos garso ir vaizdo pramonė galėtų varžytis su JAV pramone, Europa turėtų daug daugiau pastangų skirti reklamai;
14.
atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į tai, kaip produkcijos grupės veržiasi į Europos rinką, reikėtų skatinti pagalbą išskirtinai Europos turinio programoms ir ją plėsti susiejant su finansavimo būdais;
15.
primena, kad svarbu, jog kuo daugiau Europos piliečių ir kuo įvairesnėmis kalbomis galėtų žiūrėti europinio pobūdžio kanalus, kaip antai: ARTE ir EURONEWS, ar kitos panačios iniciatyvos; ragina Komisiją ir valstybes nares paremti informavimą apie Europos kultūrinius renginius ir jų sklaidą Europos lygmeniu numatant ir neįgaliems žmonėms prieinamas formas (t. y. garso aprašymą, subtitrus ir ženklų kalbą);
16.
pabrėžia, kad visų pirma būtina nustatyti kokybinės analizės apie Europos garso ir vaizdo kūrinių kultūrinius aspektus metodus, ir primena, kokia svarbi yra RTD pagrindų programa;
Direktyvos peržiūra
17.
pabrėžia, kad vaizdo ir garso sektorius prisideda prie technologijų naujovių, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; taip pat mano, kad jis yra svarbi bendrosios rinkos veikimo priemonė ir kad yra jis yra itin svarbus demokratijai, kad vyrautų įvairūs įnašai ir nuomonių įvairovė, pliuralizmas ir kultūrų įvairovė; mano, kad būtent siekiant išsaugoti šias demokratines piliečių vertybes ir saviraiškos bei nuomonės laisvę, yra būtina reglamentuoti teisės į įvaizdžio vientisumą apsaugą;
18.
teigia, kad Europos garso ir vaizdo sektorius turi būti grindžiamas pusiausvyra tarp dviejų tiesioginio ir netiesioginio įdarbinimo priemonių: stipraus bei nepriklausomo ir pliuralistinio visuomeninio sektoriaus ir dinamiško bei taip pat pliuralistinio komercinio sektoriaus; mano, kad norint, jog kūryba būtų gyvybinga ir kokybiška, būtina išlaikyti šį modelį ir priimti teisės aktą siekiant, kad nebūtų pažeidžiamos Europos gyventojų teisės;
19.
pabrėžia, kad galimybė gyventojams ir visiems kitiems žiūrėti įvairias ir kokybiško turinio programas tampa dar svarbesniu dalyku šiame technologijų pokyčių amžiuje ir vis konkurencingesnėje ir globališkesnėje aplinkoje; mano, kad visuomeniniai transliuotojai atlieka svarbiausią vaidmenį demokratiškai formuojant nuomonę ir parodant bei supažindinant žmones su kultūrų įvairove ir kad jie privalo turėti vienodas galimybes patekti į rinką, įskaitant ir į naujas žiniasklaidos paslaugas;
20.
mano, kad būtina peržiūrėti Direktyvą siekiant atsižvelgti į struktūrinius pokyčius; mano, kad ši direktyva turi būti peržiūrima nesvarstant joje įtvirtintų pagrindinių principų – laisvo Europos programų judėjimo, galimybės laisvai stebėti didžiuosius įvykius, naujų Europos kūrinių ir nepriklausomų autorių sukurtų kūrinių populiarinimo, nepilnamečių ir viešosios tvarkos apsaugos, vartotojų apsaugos, teisės atsakyti, tačiau šiuos principus reikia pritaikyti prie naujų iššūkių atsižvelgiant į šio sektoriaus kokybės reikalavimus ir ekonominį gyvybingumą;
21.
rekomenduoja įtraukti apsaugos sąlygą, kad būtų aiškiai įtvirtinta valstybių narių kompetencija kultūros ir žiniasklaidos srityje;
22.
mano, kad peržiūrėjus Direktyvą turi būti užtikrinta naujųjų technologijų ir naujų paslaugų plėtra siekiant pagal Lisabonos strategiją garantuoti Europos ekonomikos augimą;
23.
atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija keletą metų atlieka viešąsias konsultacijas dėl naujosios direktyvos, kurią ketina pristatyti 2005 m. pabaigoje; žino, kad Liverpulyje bus rengiama konferencija direktyvos peržiūros klausimu, kai Didžioji Britanija pirmininkaus Tarybai; prašo, kad Europos Parlamentas visapusiškai dalyvautų visuose etapuose;
24.
baiminasi, kad diskutuojant ir konsultuojantis tokiu svarbiu klausimu pirmenybė bus teikiama ekonominėms įžvalgoms ir tarpvyriausybiniams susitarimams; suvokia, kad pati rinka neišspręs problemų ir kad institucijos privalo reaguoti į Europos gyventojų susirūpinimą dėl televizijos programų kultūrinio turinio;
25.
ragina Komisiją užtikrinti, kad nepriklausomi kūrėjai galėtų išsaugoti su savo kūriniais susijusias teises, ir lengviau jiems užtikrinti intelektinės nuosavybės teisių apsaugą, išplečiant jų galimybes pritraukti privačias investicijas;
26.
nerimauja dėl vykdomo spaudimo siekiant sumažinti šio sektoriaus reguliavimą ir primena, kad direktyvoje nustatyti minimalūs standartai, kurie nepadėjo užkirsti kelio programų kokybės prastėjimui;
27.
pažymi reklamos vaidmenį finansuojant kai kurias bendrojo pobūdžio televizijas ir jos poveikį programų tinkleliui; tačiau pabrėžia, kad kai kuriose šalyse ir toliau prastai taikomi reklamai skirto eterio laiko kontrolę reglamentuojantys straipsniai, kad tapo sunku išlaikyti aiškią ribą tarp reklamos ir leidybinio turinio, ir tai kenkia kultūriniam kūrinių vientisumui;
28.
pabrėžia, kad būtina aiškiai nustatyti reklamos turinį ir reglamentavimą, ypač su alkoholiu susijusios reklamos, nes alkoholio poveikis yra ypatingai žalingas vaikams ir pažeidžiamiems žmonėms; primena, kad nepilnamečių apsauga turi išlikti prioritetiniu garso ir vaizdo politikos tikslu ir pagrindiniu principu, kurį reikėtų taikyti visoms visuomenei teikiamoms garso ir vaizdo paslaugoms;
29.
taigi, reikalauja išlaikyti taisykles, ribojančias reklaminių intarpų garso ir vaizdo kūrinių transliavimo metu galimybes;
30.
pabrėžia, kad Direktyvos peržiūra turi nustatyti galimybę nustatyti teisines pareigas ir išreikšti tvirtą politinę valią leidybinio bei meninio turinio ir komercinės reklamos griežto atskyrimo klausimu;
31.
prašo, kad naujoje direktyvoje valstybėms narėms ir jų kompetentingoms institucijoms būtų numatyti veiksmingesni mechanizmai, kuriais būtų užtikrintas teisės aktų laikymasis bei priežiūra, taip patnustatytų baudų taikymas kvotų ir reklamos;
32.
pažymi, kad perėjimas prie skaitmeninės formos ir sąveika – tai puikios pramonei ir vartotojams skirtos galimybės, tačiau didesnis pasirinkimas nebūtinai reiškia geresnę kokybę ar daugiau Europos kūrinių; pažymi, jog yra grėsmė, kad garso ir vaizdo sektorius plėtosis dviem greičiais;
33.
pažymi, kad atsirado naujų televizijos formų, pavyzdžiui, televizija per ADSL tinklus, televizija per internetą ir televizija per mobiliuosius telefonus; mano, kad siekiant išvengti bet kokio konkurencijos iškraipymo tarp šiuo metu egzistuojančių skirtingų televizijos formų, peržiūrint Direktyvą turėtų būti patikslintas jos taikymas šioms naujoms televizijos formoms;
34.
teigia, kad Direktyvos taikymo srities išplėtimas neturėtų sutrukdyti stiprinti europinį modelį, grindžiamą laisvu judėjimu, kokybe, visuomeninėmis paslaugomis, bendraisiais interesais ir pagarba Europos vertybėms;
35.
pabrėžia, kad Europos teisės aktai turi būti kuo labiau nepriklausomi nuo garso ir vaizdo technologijų; prašo, kad šiuose teisės aktuose būtų aiškiai nurodyta, jog viešųjų paslaugų teikėjai gali naudoti visas naująsias technologijas ir visas žiniasklaidos priemones, pvz., internetą ir WAP paslaugas, nepažeisdami vidaus rinkos taisyklių;
36.
atsižvelgdamas į naujųjų technologijų pasiekimus, pvz., konvergencijos ir skaitmeninimo pažanga, džiaugiasi peržiūrint Direktyvą pateiktu Komisijos pasiūlymu išplėsti jos taikymo sritį, kad remiantis suderintu reglamentavimu būtų apimtos visos paslaugos;
37.
mano, kad išplėtus jos taikymo sritį taip, kad apimtų ir naująsias paslaugas, Direktyvoje turi būti užtikrinama, kad teikiant taip pat ir šias paslaugas būtų laikomasi Europos kūrinių ir nepriklausomos Europos produkcijos skatinimo principų; supranta, kad 4 ir 5 straipsniuose numatyti tradicinėms paslaugoms skirti mechanizmai netinka naujosioms paslaugoms, ragina Komisiją nustatyti įpareigojimus dėl investavimo (į gamybą arba įsigijimą), dėl europinio turinio kūrinių pasiūlos ir dėl prieigos prie šio turinio;
38.
mano, kad siekiant užtikrinti kultūrų įvairovę reikėtų numatyti priemones, skirtas skatitinti naudoti Europos kūrinius teikiant naujas paslaugas, pvz., užsakomųjų programų televizija;
39.
pabrėžia, kad atsižvelgiant į skaitmenines technologijas būtina skubiai iš esmės pakeisti iki šiol Bendrijos teisės aktuose taikomą požiūrį, grindžiamą skirtumu tarp turinio ir "infrastruktūros";
40.
pabrėžia, kad būtina, viena vertus, stiprinti ne Bendrijos kanalų, remiantis Direktyvos 2 straipsniu priklausančių valstybių narių kompetencijai, kurie transliuoja rasinę ir religinę neapykantą skatinančias programas, kontrolę ir, kita vertus, gerinti šios srities koordinavimą tarp valstybių narių;
41.
prašo, kad būtų skiriamas ypatingas dėmesys tam, kad turintys klausos ir regos problemų asmenys galėtų žiūrėti ar klausytis programų; siūlo, kad valstybės narės kiekvienais metais Komisijai teiktų duomenis apie tai, kokia visų jų programų dalis per visuomeninius ir privačius kanalus siūlo pagalbos paslaugas (subtitrus, garso aprašymus ir ženklų kalbą) neįgaliems žmonėms, ir plėtotų nacionalinių veiksmų planus, kad atsirastų daugiau galimybių naudotis šiomis paslaugomis ir dėl televizijos įrangos jas būtų patogiau gauti;
42.
ragina Tarybą ir Komisiją kuriant informacinę visuomenę plėtoti ir įgyvendinti žiniasklaidos raštingumo programas ir taip užtikrinti Europos piliečių aktyvumą ir sąmoningumą;
43.
pabrėžia, koks svarbus nacionalinius reguliuotojus vienijančios darbo grupės vaidmuo, ir prašo, kad Parlamentas dalyvautų jos veikloje kaip stebėtojas;
44.
siūlo organizuoti Europos garso bei vaizdo ir žiniasklaidos metus, suburiant institucijas, politines partijas, pilietinę visuomenę ir garso bei vaizdo sektoriaus darbuotojus, kad būtų parengtas "Europos naujovių paktas", kuriuo būtų užtikrinta pusiausvyra tarp konkurencingumo, aukštos kokybės, kultūros ir pliuralizmo;
Pliuralizmas ir koncentracija
45.
nerimauja dėl to, kad jaučiamas kai kurių valstybių narių žiniasklaidos priemonių polinkis į horizontalią ir vertikalią koncentraciją, kuri kelia grėsmę demokratijai bei kultūrų įvairovei ir kuri galėtų paryškinti polinkį į kraštutinę garso ir vaizdo sektoriaus komercializaciją ir į kai kurių nacionalinių kūrinių viešpatavimą palyginti su šalių, kuriose menkiau išplėtota kalbinė erdvė ir mažesni gamybiniai pajėgumai, žiniasklaidos priemonėmis;
46.
siekdamas užtikrinti nuomonių pliuralizmą ir programų platinimo įvairovę pabrėžia, kad rengiant Bendrijos ar nacionalinius teisės aktus dėl perėjimo prie skaitmeninio transliavimo reikėtų prižiūrėti, kad didžioji naujai atsiradusių skaitmeninio platinimo paslaugų dalis nepatektų į didžiųjų tarptautinių žiniasklaidos grupių, turinčių didelį kapitalą, ypač tų, kurių interesai nesusiję su Europos Sąjunga įtakos ir kontrolės sferą;
47.
pabrėžia, kad neužtenka konkurencijos ir konkurencijos teisės norint užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą; mano, kad pastarasis grindžiamas pagarba įvairioms nuomonėms ir jų populiarinimu visose žiniasklaidos priemonėse, kai pripažįstamas leidėjų nepriklausomumas tiek visuomeniniame, tiek komerciniame sektoriuose ir kai reguliavimo institucijos yra įtakingos ir nepriklausomos;
48.
nerimauja dėl reklamos koncentracijos atvejų kai kuriose valstybėse narėse;
49.
pabrėžia, kad Europos garso ir vaizdo rinkų padalijimas į nacionalines rinkas nesumažina žiniasklaidos priemonių koncentracijos grėsmės Europos lygmeniu ir kad dėl žiniasklaidos priemonių koncentracijos vienoje valstybėje narėje pažeidus saviraiškos laisvę, pliuralizmą ir įvairovę, iškyla grėsmė ir Bendrijos institucinei bei demokratinei sistemai;
50.
prašo senas ir naujas valstybes nares, kuriose šis sektorius sparčiai vystosi, išanalizuoti ir prireikus sustiprinti nuostatas arba priemones, skirtas riboti žiniasklaidos koncentraciją, ir gerbti reguliavimo institucijų nepriklausomybę; mano, kad būtina stiprinti Komisijos vaidmenį prižiūrint, keičiantis informacija ir lyginant teisės aktus; primena Komisijai savo prašymą parengti Žaliąją knygą apie žiniasklaidos koncentracijos lygį Europoje, kuri leistų pradėti dideles diskusijas šia tema, ir savo pageidavimą į Direktyva įtraukti susitarimą dėl žiniasklaidos nuosavybės įvairinimo ir kontrolės;
51.
pažymi, kad kultūrų įvairovė, žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas lieka svarbiausiomis Europos garso ir vaizdo sektoriaus modelio sudedamosiomis dalimis; šios trys vertybės yra būtina kultūrinių mainų ir demokratijos sąlyga; todėl mano, kad į peržiūrėtą Direktyvą turėtų būti įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti ir apsaugoti saviraiškos laisvę ir žiniasklaidos pliuralizmą;
ο
ο ο
52.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
