Bendros žemės ūkio politikos peržiūra
Žemės ūkis
2008-03-04 - 12:57
BŽŪP daugiau dėmesio skirs aplinkos ir bioįvairovės apsaugai
Praeitą savaitę EP Žemės ūkio komitetas iš esmės pritarė Komisijos siūlymams dėl Bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) „sveikatos patikros“. Ja siekiama peržvelgti 2003 m. pradėtą vykdyti kardinalią reformą ir didinti konkurencingumą. Pažvelkime į europinės žemės ūkio politikos naujoves ir susipažinkime su Žemės ūkio komiteto narių nuomonėmis dėl BŽŪP modernizavimo.
BŽŪP – pirmoji tikrai bendra Bendrijų politika – buvo pradėta įgyvendinti 1962 m., tačiau dėl didelio produkcijos perviršio ir išlaidų nuo 1992 m. ji buvo iš esmės reformuota.
2003-ųjų reforma vertinama teigiamai
Ilgainiui kainų palaikymo ir produkcijos kiekio garantijos buvo pakeistos tiesioginių išmokų sistema. Individualios išmokos susietos ne su produkcijos keikiu, bet su aplinkosaugos ir gyvūnų gerovės klausimais. Taigi, reforma leido ūkininkams labiau orientuotis į rinkos ir vartotojų poreikius.
Žemės ūkio komiteto pirmininko Neilo Parisho ( Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a, Jungtinė Karalystė) žodžiais tariant, „išmokų atsiejimas nuo produkcijos kiekio privertė ūkininkus gaminti rinkai, o ne subsidijoms“. Anot deputato, pasikeitė ir anksčiau su išlaidavimu sieto BŽŪP įvaizdis: dabar išmokos mokamos už aplinkos tausojimą ir išsaugojimą.
Pokyčius teigiamai vertina ir Žemės ūkio komiteto pirmininko pavaduotoja Bernadette Bourzai. „Svarbiausia buvo įvesti privalomą sąlygiškumą – susieti bendrą paramą žemės ūkiui su aplinkosauga, atsekamumu, maisto saugumu, sveikata, gyvūnų apsauga ir skaidrumu“, – tvirtina ji.
Tolimesni žingsniai
Bendros žemės ūkio politikos reformos „sveikatos patikra“ – tai siekis pažvelgti į BŽŪP per naujų aktualijų prizmę. Tarp jų – klimato kaita, biodegalų gamyba, vandentvarka ir biologinės įvairovės apsauga. Bus siekiama supaprastinti tiesioginių išmokų sistemą ir palaipsniui mažinti paramą stambiems ūkiams. Europos Komisija siekia, kad konkreti išmokų suma būtų mokama už sklypo dydį, nepriklausomai nuo to, ar jame verčiamasi augalininkyste, ar gyvulininkyste.
Pasak abiejų europarlamentarų, didžiausios dabartinės Europos žemės ūkio problemos – jaunimo nenoras ūkininkauti bei mažėjantis galvijų ir avių skaičius, didinantis priklausomybę nuo mėsos importo.
Anot N. Parish ir B. Bourzai, dabar svarbu skirti daugiau dėmesio kaimo plėtrai ir rasti bendrą europinį požiūrį į genetiškai modifikuotus organizmus. „Svarbu vystyti mechanizmus, padedančius tęsti vietinę gamybą nesigriebiant protekcionizmo – užsienyje pagamintų maisto produktų blokavimo“, – pabrėžia Žemės ūkio komiteto pirmininkas.
Žemės ūkio klausimai kitos savaitės plenarinėje sesijoje
Kitą savaitę Strasbūre vykstančioje plenarinėje sesijoje bus vertinama net tik BŽŪP būklė ( Lutz Goepel pranešimas ), bet ir diskutuojama dėl pieno kvotų (Elisabeth Jeggle pranešimas). Debatai bus transliuojami tiesiogiai internetu antradienį, kovo 11 d., nuo 15 val. Vidurio Europos laiku.
20080229STO22573 Žemės ūkio komiteto dokumentai Plačiau apie BŽŪP „sveikatos patikrą“ [EN] Kokia mūsų žemės ūkio padėtis? Žemės ūkis ES: nauda „senajai“ ir „naujajai“ Europai? Tiesioginės transliacijos Sesijos darbotvarkė bei E. Jeggle ir L. Goepel pranešimai
LT
1
PHOTO
20080304PHT22745.jpg
LT
2
LINK
/meetdocs/2004_2009/organes/agri/agri_20080225_1500.htm
LT
4
LINK
http://ec.europa.eu/news/agriculture/071121_1_lt.htm
LT
6
LINK
/eplive/public/livebroadcast_lt.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080225IPR22117 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070412STO05240 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT AGENDA 20080311 SIT NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
