17.3.2010 B7-0222/2010 PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pateiktas uždavus klausimus, į kuriuos atsakoma žodžiu B7‑0013/2010 , B7-0014/2010 , B7-0202/2010 ir B7‑0203/2010
pagal Darbo tvarkos taisyklių 115 straipsnio 5 dalį
dėl antrojo Europos aukščiausiojo lygio susitikimo romų klausimais
Renate Weber
ALDE frakcijos vardu
PE439.721v01-00 B7‑0222/2010 Europos Parlamento rezoliucija dėl antrojo Europos aukščiausiojo lygio susitikimo romų klausimais
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į atitinkamus Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo straipsnius, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir tarptautines žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, lygybės, diskriminacijos draudimo ir laisvo judėjimo priemones,
– atsižvelgdamas į Direktyvą 2000/43/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės, ir Direktyvą 2000/78/EB, pagal kurią nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai, Direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, Tarybos pamatinį sprendimą 2008/913/TVR dėl kovos su tam tikromis rasizmo ir ksenofobijos formomis bei apraiškomis baudžiamosios teisės priemonėmis, Romų įtraukties dešimtmečio (2005–2015 m.) programą, Europos romų ir klajoklių forumą ir Romų švietimo fondą,
– atsižvelgdamas į savo buvusias rezoliucijas dėl romų padėties Europos Sąjungoje 2005 m. balandžio 28 d. rezoliucija dėl romų padėties Europos Sąjungoje, 2006 m. birželio 1 d. rezoliucija dėl romų tautybės moterų padėties Europos Sąjungoje, 2007 m. lapkričio 14 d. rezoliucija dėl Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje taikymo, 2008 m. sausio 28 d. rezoliucija dėl Europos strategijos romų klausimais, 2008 m. liepos 10 d. rezoliucija dėl romų surašymo Italijoje remiantis etnine kilme, 2009 m. kovo 11 d. rezoliucija po pranešimo dėl romų socialinės padėties ir galimybių jiems patekti į ES darbo rinką gerinimo.
,
– atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros paskelbtą pranešimą dėl rasizmo ir ksenofobijos ES valstybėse narėse 2009 m.,
– atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl romų įtraukties 2007 m. gruodžio mėn., 2008 m. birželio mėn., 2008 m. gruodžio mėn. ir 2009 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvados.
,
– atsižvelgdamas į pirmąjį ES aukščiausiojo lygio vadovų susitikimą romų klausimais, įvykusį Briuselyje 2008 m. rugsėjo 16 d., ir į būsimą antrąjį ES aukščiausiojo lygio vadovų susitikimą romų įtraukties klausimais, įvyksiantį 2010 m. balandžio 8 d. Kordoboje (Ispanija), kurį rengia Tarybai pirmininkaujanti Ispanija,
– atsižvelgdamas į 2010 m. vasario 12 d. klausimus ( O-0017/2010 – B7‑0013/2010 , O‑0018/2010 – B7‑0014/2010 ) ir į 2010 m. vasario 24 d. klausimus ( O-0028/2010 – B7‑0202/2010 , O‑0029 – B7-0203/2010 ) Tarybai ir Komisijai dėl antrojo ES aukščiausiojo lygio susitikimo romų klausimais,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 115, 5 straipsnius ir 110 straipsnio 2 dalį,
A. kadangi Europoje gyvenantys 12 mln. romų, iš kurių 8 mln. gyvena Europos Sąjungoje, patiria didelę struktūrinę diskriminaciją ir dažnai kenčia dėl skurdo ir socialinės atskirties, kadangi ši diskriminacija ypač pastebima sveikatos apsaugos srityje (atskirtis gimdyklose ir romų tautybės moterų sterilizacija be jų sutikimo), švietimo srityje (rasiniu aspektu suskirstyta mokymo sistema, patalpinimas į mokimosi įstaigas, skirtas turintiems protinę negalią), darbo rinkoje ir dėl būsto, politinio ir socialinio dalyvavimo; kadangi daugelis romų patiria daugialypę diskriminaciją,
B. kadangi priešiškas nusiteikimas prieš čigonus Europoje vis dar plačiai paplitęs – romai nuolat patiria rasistinius išpuolius, apie juos sakomos neapykantą kurstančiais kalbos, ekstremistinės grupės naudoja fizinę jėgą, jie neteisėtai iškraustomi ir persekiojami vietos ir centrinės valdžios organų, juos puldinėja policija ir apskritai neigiamos jų, kaip piliečių, teisės, kaip tai nurodyta Pagrindinių teisių agentūros (angl. FRA) pateiktoje ataskaitoje; kadangi dažniausiai spauda ir kitos žiniasklaidos priemonės priešiškai ir diskriminuojančiai nušviečia romų mažumą,
C. kadangi daugelyje valstybių narių trūksta tinkamos politikos dėl romų įtraukties, nėra visiškai įgyvendintos ES kovo su diskriminacija direktyvos ir nėra pasinaudota ES finansavimo galimybėmis, skirtomis remti projektus dėl romų įtrauktiems, o tuo pat metu kitos valstybės narės, kaip tai jau buvo įvardinta Parlamento rezoliucijose, taikė politiką, kuri persekiojo, teteisėtai iškeldino, ir atskyrė romus, taip pažeisdamos ES principus, politiką ir teisės aktus dėl laisvo judėjimo ir kovos su diskriminacija; kadangi romų padėtis Vengrijoje ir kitose valstybėse narėse, o ypač Italijoje neramina (kur po vadinamojo surašymo valdžios organai romus iškėlė iš stovyklų, nukreipdami juos keltis į kitas ES šalis, o NVO buvo grasinama ir jos persekiojamos); kadangi romų ištrėmimas į Kosovą kelia susirūpinimą,
D. kadangi ES turi daug mechanizmų ir priemonių, kuriomis galima užtikrinti pagrindines romų teises ir jų lygybę bei padidinti romų galimybes gauti gerą standartinį išsilavinimą, darbą, būstą ir naudotis sveikatos priežiūra, socialinėmis ir viešosiomis paslaugomis, tuo pat metu didinant jų veiksmingą dalyvavimą politikoje ir socialinėje įtrauktoje, kurią reikia skubiai suaktyvinti, panaudojant Europos romų strategiją,
1. primena, kad Europos sąjunga yra pagrįsta žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, lygybe ir nediskriminavimu; smerkia, kad jokia apčiuopiama pažanga nėra pasiekta ES dėl romų įtrauktiems ir, kad romai vis dar patiria smurtą, diskriminaciją, socialinį nušalinimą ir atskirtį; todėl ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares bei regionų ir vietos valdžios organus skubiai pradėti vykdyti Europos romų strategiją
a) spręsti priešiškumo čigonams, kaip ypatingą rasinio diskriminavimo formą, pripažinimo klausimą, kurį būtina pašalinti per švietimą, žiniasklaidos kampanijas, tikslines visuomenės informavimo kampanijas, visapusiškai taikant lygybės principą ir nediskriminavimo direktyvas bei baudžiamąją teisę, užtikrinant, kad romai bus apsaugoti nuo fizinių išpuolių, neapykantą kurstančių kalbų, diskriminacijos ir persekiojimo, o už tai būtų baudžiama,
b) užtikrinti, kad bus panaikinta romų diskriminacija švietimo srityje (ypač segregacija, neteisėtas vaikų patalpinimas į mokimosi įstaigas, skirtas turintiems protinę negalią), busto srityje (izoliuoti getai, gyvenvietės, iškeldinimas jėga ir trėmimai), užimtumo ir sveikatos priežiūros, prieigos prie viešųjų paslaugų srityse (prieiga prie pilietybės ir asmens dokumentų), skiriant didžiausią dėmesį išsamiam ES nediskriminavimo ir laisvo judėjimo direktyvų taikymui (pradedant valstybėms narėms taikyti teisminius veiksmus, jei jos netinkamai taiko ES teisę) ir skatinti aktyvias priemones ir programas, kurios remia romų įtrauktį į socialinį, ekonominį ir švietimo gyvenimą, įskaitant sveikatos apsaugą ir būstą; ragina ES ir valstybes nares kovoti su stereotipiniu požiūriu ir romų tautybės moterų ir mergaičių diskriminacija, nes jos patiria daugialypę diskriminaciją dėl jų lyties, etninės kilmės, ypač dėl jų švietimo, užimtumo ir sveiktos apsaugos teisių,
c) patarti valstybėms narėms ir visus suinteresuotus išsamiai pasinaudoti finansavimo priemonėmis, skirtomis skatinti romų įtrauktį.
d) Įtraukti regionines ir vietos valdžios institucijas, romų organizacijas ir NVO į strategijos vystymą ir įgyvendinimą,
e) sustiprinti stebėsenos mechanizmus, skirtus kontroliuoti romų padėtį ES ir valstybėse narėse (informacijos dėl žmogaus teisių pažeidimo ir rasinio piktnaudžiavimo rinkimas, kurį vykdo nacionalinės nepriklausomos lygybės įstaigos) ir panaudoti lėšas, įgyvendinti programas ir pasiekti nustatytus tikslus; į strategiją reikia įtraukti tikslines priemones, visose srityse nurodant tikslų grafiką, kur bus nuolat ir aiškiai stebimas ir vertinamas ES lėšų panaudojimas,
f) vykdyti ES politikos sričių peržiūrą ir siūlyti tinkamas priemones, skirtas apsaugoti ir įtraukti romus į visas ES veiksmų sritis, ypač dėl pagrindinių teisių, lyčių lygybės, nediskriminavimo, skurdo ir socialinės atskirties, švietimo, būsto, sveikatos apsaugos, užimtumo, socialinių paslaugų, teisingumo, sporto ir kultūros, o taip pat ir dėl ES ryšių su trečiosiomis šalimis,
g) suburti romų bendruomenę, kuri kartu įgyvendintų įtrauktiems politiką, nes ji gali būti sėkminga tik tokiu atveju, jei joje dalyvauja visos suinteresuotos šalys;
2. ragina Komisiją kuo skubiau parengti išsamią strategiją ir veiksmų planą, kuriems būtų nustatytos tikslios gairės ir būtinas biudžetas, kaip to jau nekartą reikalavo Europos Parlamentas, remtis 2009 m. birželio 8 d. Tarybos išvadomis dėl romų įtrauktiems, nes tik tai padėtų geriau koordinuoti ir skatinti pastangas pagerinti romų gyventojų padėtį; ragina Komisiją pasinaudoti antruoju Europos aukščiausiojo lygio vadovų susitikimu romų klausimais, kurį 2010 m. balandžio 8 d. Kordoboje rengia Ispanija, pirmininkaujanti ES, ir peržiūrėti dabartines politikos sritis ir priemones bei suplanuoti Europos romų strategiją;
3. ragina, kad naujieji Europos Komisijos nariai savo kompetencijos srityse romų klausimus laikytų prioritetu ir siekiant, kad romų klausimus būtų galima spręsti ES lygmeniu, visų pirma sukurtų veiksmingą Komisijos narių ir generalinių direktoratų veiksmų koordinavimo sistemą, pvz., įsteigtų horizontalų įvairias tarnybas apimantį romų klausimų skyrių, kuris būtų atsakingas už veiklos stebėseną ir koordinavimą ir kuris turėtų užtikrinti, kad romų klausimai būtų įtraukiamas į visų atitinkamų organų veiklą; ragina Komisiją paskirti vieną iš jos narių atsakingą už romų politikos koordinavimą;
4. ragina imtis pozityvių veiksmų, kaip antai pasitelkti romų ekspertus kai ES ir Komisija rengs veiksmų planą, kad būtų parengta išsami ir darni ES politika romų klausimais, grindžiama Romų įtraukties dešimtmečio (2005–2015 m.) iniciatyva, ESBO veiksmų planu, Europos Tarybos, Jungtinių Tautų ir Europos Parlamento rekomendacijomis;
5. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių ir šalių kandidačių vyriausybėms bei parlamentams, Europos Tarybai ir ESBO.
