Liepos mėn. EP plenarinė sesija Strasbūre
Institucijos
2010-07-02 - 16:14
Liepos 5-8 d. rengiamoje sesijoje – gausu svarbių sprendimų EP balsuos dėl bankininkų premijų ir keleivių teisių Bus pristatyta Belgijos pirmininkavimo programa Paskutinėje vasaros sesijoje europarlamentarai balsuos dėl finansų rinkų priežiūros ir bankininkų premijų apribojimo, ES diplomatinės tarnybos kūrimo, naujo susitarimo dėl SWIFT bankinių duomenų perdavimo JAV bei autobusų ir vandens transporto keleivių teisių. Parlamentas įvertins Ispanijos pirmininkavimą ES Tarybai ir aptars Belgijos pirmininkavimo prioritetus. Sesijoje bus aptartos Islandijos narystės ES perspektyvos ir Europos pasirengimas galimoms naftos išsiliejimo katastrofoms.
Europarlamentarai rengiasi uždrausi maisto produktus iš klonuotų gyvūnų, sugriežtinti taršos apribojimus pramonės ir žemės ūkio įmonėms bei sustiprinti į ES įvežamos medienos patikrą.
Kitos svarbios sesijos temos – vėluojantys mokėjimai, ES ir Korėjos laisvosios prekybos sutartis, biologinių atliekų tvarkymas ir jaunimo užimtumas.
20100625FCS76850
Naujienlaiškis: 2010 m. liepos 5-8 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
Plenarinėje sesijoje bus pristatyta Belgijos pirmininkavimo programa EP sprendimas apribos bankų valdytojų premijas
Jei Europos Parlamentas patvirtins direktyvos projektą, dėl kurio jau sutarta su ES Taryba, Europoje pirmąkart bus ribojamos bankų valdytojų premijos. Direktyva taip pat įpareigos bankus turėti didesnį kapitalo rezervą. Šios priemonės skirtos užkirsti kelią finansų krizėms.
Europarlamentarai siekia griežtesnės finansų rinkos priežiūros
Siekiant užkirsti kelią finansų krizėms, numatoma sustiprinti Europos sisteminės rizikos tarybos galias, taip pat sukurti naujas finansų rinkos priežiūros institucijas bei fondus, į kuriuos įnašus mokėtų rizikingą finansų verslą vykdančios bendrovės. Krizių metu ES taip pat turėtų teisę laikinai neleisti tam tikrų rizikingų finansinių produktų. Dėl tokių siūlymų šioje sesijoje balsuos Europos Parlamentas.
EP vėl balsuos dėl bankinių duomenų perdavimo JAV
Prieš 4 mėnesius Europos Parlamentas atmetė laikinąjį susitarimą dėl SWIFT sistemoje laikomų bankinių duomenų perdavimo JAV siekiant užkardyti terorizmo finansavimą. Šioje sesijoje europarlamentarai balsuos dėl naujo susitarimo teksto, parengto po intensyvių Parlamento derybų su ES Taryba bei JAV atstovais. Pavyko pasiekti daugiau garantijų, kad europiečių duomenys nebūtų perduodami trečiosioms šalims.
Siekiama suteikti daugiau teisių autobusų ir laivų keleiviams
Reisinių laivų keleiviams netrukus ES užtikrins daugiau teisių – pagalbą bei kompensaciją vėluojant, taip pat nemokamą pagalbą neįgaliesiems. Panašių teisių siekiama ir autobusų keleiviams. Dėl laivų keleivių teisių jau sutarta su ES Taryba, o dėl autobusų keleivių teisių dar deramasi.
Europarlamentarai nenori leisti produktų iš klonuotų gyvūnų
Naujoviški maisto produktai – ne tik naujai sukurti, bet ir tie, kurie iki 1997 m. gegužės mėn. tradiciškai nebuvo vartojami ES. Europos Parlamento svarstomas reglamentas įpareigos gauti leidimą tiekti rinkai tokius produktus. Europarlamentarai siūlo neteikti tokių leidimų mėsos ir pieno produktams iš klonuotų gyvūnų, o priimti atskirą juos uždraudžiantį teisės aktą.
ES griežtina pramonės bei žemės ūkio įmonių taršos apribojimus
Nuo 2016 m. sugriežtės ES reikalavimai pramonės bei žemės ūkio įmonių taršai. Į orą turės būti išskiriama mažiau azoto oksidų, sieros dioksido bei kietųjų dalelių. Anglimi kūrenamoms elektrinėms bus padaryta išimtis iki 2020 m.
Europarlamentarai linkę pritarti narystės deryboms su Islandija
Ketvirtadienį Europos Parlamentas balsuos dėl sprendimo pradėti ES ir Islandijos derybas dėl šios šalies narystės Sąjungoje. EP Užsienio reikalų komiteto parengtame rezoliucijos projekte pritariama galimai Islandijos narystei ES bei pažymima, jog išmokų Jungtinei Karalystei ir Nyderlandams klausimas turi būti išspręstas dvišaliu keliu.
Europarlamentarai balsuos dėl ES diplomatinės tarnybos
Stiprindama savo vaidmenį pasaulyje, ES kuria savo „išorės veiksmų tarnybą“, kurios veikla Sąjungai nepriklausančiose šalyse būtų panaši į diplomatinę. Siekdamas labiau kontroliuoti šios tarnybos veiklą bei biudžetą, Parlamentas vedė intensyvias derybas, kuriose buvo pasiektas kompromisas. Šioje sesijoje europarlamentarai jį tvirtins.
ES galės būti prekiaujama tik legalios medienos gaminiais
Neteisėtas medžių kirtimas itin žaloja aplinką ir skatina klimato šilimą. Reglamentas, dėl kurio šioje sesijoje balsuos Europos Parlamentas, užtikrins aiškų medienos kilmės dokumentavimą visose stadijose ir uždraus prekybą medienos gaminiais be tokios dokumentacijos.
Europarlamentarai aptars naftos gavybos pavojus
Paskatinti neseniai Meksikos įlankoje įvykusios ekologinės katastrofos, trečiadienio vakarą europarlamentarai kartu su Europos Komisijos ir ES Tarybos atstovais aptars naftos gavybos ir eksploatavimo pavojus. Rezoliucija nenumatyta.
Europos Parlamente – Ispanijos pirmininkavimo rezultatai ir Belgijos planai
Antradienį Ispanijos ministras pirmininkas José Luis Rodríguez Zapatero pristatys Europos Parlamentui savo šalies pirmininkavimo ES Tarybai rezultatus. Tuo tarpu trečiadienio rytą Belgijos premjeras Yves Leterme pristatys europarlamentarams pusmetį truksiančio savo šalies pirmininkavimo ES Tarybai programą.
EP ragina įpareigoti atskirai rinkti maisto atliekas
Europos Komisija turi dar šiemet pasiūlyti direktyvą, kuri įpareigotų visas jos šalis atskirai rinkti maisto atliekas ir jas perdirbti. Tai sakoma Europos Parlamento balsavimui teikiamoje rezoliucijoje.
Ar ES žemės ūkis taps ekologiškesnis ir konkurentiškesnis?
Šiuo metu svarstoma, kokia turėtų būti ES žemės ūkio politika po 2013-ųjų. Rudenį Europos Komisija rengiasi pateikti jos reformos planą, o Europos Parlamentas pateiks savo nuomonę jau per šią sesiją Sesijos apžvalga Sesijos darbotvarkė
Emilie Turunen ragina padėti jaunimui išsivaduoti iš nedarbo spąstų
1984 m. gimusi Emilie Turunen – jauniausia šios kadencijos europarlamentarė Europarlamentarai siūlo priimti Europos stažuočių kokybės chartiją Per keturis mėnesius darbo neradusiam jaunimui būtų siūlomi mokymai ir kitos priemonės Sunkmečiui pagilinus jaunuomenės užimtumo problemas, jaunimo nedarbas Europoje dvigubai viršijo bendrą nedarbo lygį. Su jauniausia Europos Parlamento nare Emilie Turunen (Žalieji/Europos laisvasis aljansas, Danija) kalbėjomės apie tai, kaip įveikti ilgalaikį jaunimo nedarbą ir stažuotes paversti efektyviu tramplynu profesinės karjeros link.
Su kokiomis kliūtimis sunkmečiu susiduria darbo ieškantis jaunimas?
Ankstesnės krizės parodė, kad jauniems žmonėms sunkmečiu tenka didelė našta, kadangi jie – naujokai, kurie samdomi paskutiniai ir neretai atleidžiami pirmieji. Daugelis jaunuolių, ypač Europos pietuose, turi trumpalaikes sutartis, todėl jais lengva atsikratyti krizės metu.
Sunkmečiu įmonėms nesamdant naujų darbuotojų, neturi kur dėtis studijas baigę žmonės. 9 dešimtyje į ilgalaikio nedarbo spąstus vos nepateko visa karta. Baiminuosi, kad šiandien kartojame tas pačias klaidas. Darbdaviai teigia negalintys samdyti patirties neturinčių naujokų, jiems reikalingi iš karto dirbti sugebantys žmonės. Privalome įveikti šią kliūtį.
Daugelis jaunų žmonių įstringa prastai apmokamose stažuotėse, neturėdami tvirtų socialinių garantijų Ar stažuotės nepasiglemžė tikrų darbo vietų?
Net ir mažėjant darbo vietų skaičiui, stažuočių skaičius Prancūzijoje ir Vokietijoje nepaliaujamai didėja. Galime spėti, kad stažuotės pakeičia įsidarbinimą. Šnekame ne apie keletą atvejų, bet apie milijonus darbo vietų.
Labai svarbu užtikrinti mokomojo stažuočių aspekto laikymąsi. Reikalaujame sukurti europinę stažuočių kokybės chartiją,. Būtina sutartis su mokymo įstaiga, užtikrinanti, jog praktika bus atliekama besimokant, neviršys pusmečio ir nebus tikro darbo pakaitalas.
Kokios nedarbo pasekmės pačiam jaunimui ir visai visuomenei?
Nedarbas turi milžinišką įtaką žmogui. Tai tarytum visuomenės žinia: tu mums nereikalingas. Esu susipažinusi su tyrimu, lyginančiu dabartinį ir 9 dešimtmečio jaunimą. Dabar nedarbas suvokiamas kaip vidinė problema. Dėl nesugebėjimo kurti darbo vietų nebėra kaltinami politikai ar visuomenė – kaltini pats save, pradedi abejoti savo sugebėjimais. Bedarbystę suvoki kaip asmeninę, o ne kolektyvinę krizę.
Turėti bedarbių armiją – didelė prabanga visuomenei. Nedarbas reiškia žmogiškųjų išteklių, žmogiškojo kapitalo, įgūdžių ir žmonių, kuriančių visuomenės gerovę, praradimą. Manau, kad nepakankamai aktyviai spęsdami jaunimo nedarbo problemą rizikuojame sugriauti ekonomiką.
Vis dėlto, visuotinio taupymo laikais nerealu tikėtis, jog valdžia skirs daugiau lėšų jaunimo politikai.
Deja. Dauguma ES valstybių pasirinko vokišką biudžeto apkarpymo kelią, kuris, manau, atves į dvigubą krytį. Atsidursime recesijoje, augs nedarbas, sunaikinsime pirmuosius ekonomikos atsigavimo želmenis. Žinoma, privalome mažinti biudžetų deficitus, tačiau per kokį laikotarpį ir kokiomis priemonėmis?
Kokios europinės priemonės galėtų padėti sunkioje padėtyje atsidūrusiam jaunimui?
Pirma – būtina priimti Europos stažuočių kokybės chartiją, užtikrinsiančią praktikos integravimą į švietimo sistemas. Šiuo metu praktika nereglamentuojama, todėl jaunimas pakimba ore tarp studijų ir darbo rinkos.
Antra, siūlome patvirtinti Europos jaunimo garantijas, užtikrinsiančias, kad jaunimas nesėdės be darbo ilgiau, nei keturis mėnesius. Po keturių mėnesių jaunuoliams būtų siūlomi papildomi mokymai, studijos, kvalifikacijos kėlimo galimybės ar darbo pasiūlymai. Prieš keletą metų Taryba pati iškėlė ambicingą tikslą, dabar privalome jį atgaivinti. Ilgalaikis sėdėjimas ant sofos yra labai pavojingas.
„Manau, kad nepakankamai aktyviai spęsdami jaunimo nedarbo problemą rizikuojame sugriauti ekonomiką. Ilgalaikis sėdėjimas ant sofos yra labai pavojingas.“
Emilie Turunen
E. Turunen pranešimas dėl jaunimo įdarbinimo ir stažuočių ES jaunimo strategija: daugiau dėmesio jaunuomenei Kartų solidarumas: našta turės dalintis jaunimas ir senimas
Pažangusis transportas: saugesnis, švaresnis ir efektyvesnis mobilumas
Pažangios transporto sistemos didina eismo efektyvumą ir saugumą ©BELGA_PhotoAlto_Ale Ventura Tobulėjant eismo valdymo sistemoms, mažėja nelaimingų atsitikimų tikimybė ir oro tarša, trumpėja kelionės laikas. Naujosios transporto sistemos kelininkams padeda efektyviau valdyti transporto srautus, o keliauninkams – planuoti maršrutus ir išvengti spūsčių. Europarlamentarai siekia patvirtinti bendrus standartus, užtikrinsiančius skirtingose ES šalyse diegiamų pažangių transporto sistemų suderinamumą.
EP nariai Annės E. Jensen (Liberalų ir demokratų aljansas, Danija) parengtą pranešimą dėl pažangiųjų sausumos transporto sistemų aptars liepos 5 d. plenariniame posėdyje.
Daugiau saugumo ir sutaupyto laiko
Intelektinės transporto sistemos (ITS) apima tiek transporto priemonėse, tiek ir kelių tinkle diegiamas sistemas. Tarp jų – maršruto planavimo ir vietos nustatymo įrenginiai, stabilumo kontrolės (ESC) bei nelaimės skambučio (eCall), o taip pat apie susidūrimo pavojų ir nukrypimą nuo eismo juostos įspėjančios sistemos.
Valdyti eismą padeda optimaliausią judėjimo greitį leidžiančios nustatyti dinamiško eismo planavimo sistemos, o negaišti sukant ratų ieškant, kur palikti automobilį – tuščias parkavimo vietas rodančios sistemos .
Modernios transporto valdymo sistemos atneša milžinišką ekonominę naudą. Jos padeda sumažinti 1 proc. ES BVP nurėžiančių spūsčių poveikį, „žaliosios bangos“ leidžia sutaupyti kuro ir laiko. Mažėja pavojus vairuotojams ir pėstiesiems, oro tarša.
Nesuderinamumo problema
Skirtingoms valstybėms diegiant savitas pažangiojo transporto sistemas, kyla jų nesuderinamumo problema ir didėja rinkos fragmentacija.
ES šalių ministrai ir EP Transporto komitetas patvirtino ITS specifikacijų priėmimo 2012-2014 m. grafiką. Per šį laikotarpį numatoma patvirtinti kelionių daugiarūšiu transportu bei tikralaikės eismo informacijos paslaugų teikimo, kelių saugos, automatinio pagalbos skambučio, sunkvežimių ir komercinių transporto priemonių stovėjimo vietų ir šių vietų užsakymo paslaugų specifikacijas.
Pasak pranešėjos A. E. Jensen, kadangi savanoriškas požiūris ITS klausimu nedavė rezultatų, tam, kad vartotojai galėtų netrukdomi naudotis efektyviomis sistemomis visoje ES teritorijoje, reikalingas bent minimalus jų standartizavimo lygis. Direktyvos dėl pažangiųjų transporto sistemų diegimo projektas Pranešimas spaudai Mobilumas miestuose: Europarltv reportažas Klausymų medžiaga Intelektinės transporto sistemos (ITS) Vasara keliuose: būkite saugūs, netapkite statistika
EP sesijoje – finansų rinkos priežiūra, keleivių teisės ir maisto sauga
Pirmadieninį prasidėjo paskutinė šios vasaros sesija Pirmadienį Strasbūre prasidėjusios Europos Parlamento plenarinės sesijos pradžioje jo pirmininkas Jerzy Buzek išreiškė solidarumą su nukentėjusiais nuo potvynių Rumunijoje, Ispanijoje ir kitur Europoje. Savo ruožtu jis pasmerkė išpuolius prieš bahajų bendruomenę Irane ir šioje šalyje tebevykdomą mirties bausmę, taip pat prisiminė dešimtąsias Lenkijos kovotojo prieš fašizmą Jano Karskio mirties metines.
Tarp svarbiausių šios sesijos klausimų – autobusų ir laivų keleivių teisės, finansų rinkos priežiūra ir bankininkų premijų ribojimas, sutartis dėl bankinių duomenų perdavimo JAV, ES diplomatinės tarnybos principai, leidimai naujoviškiems maisto produktams, pramonės įmonių taršos mažinimas, žemės ūkio reforma, taip pat Ispanijos pirmininkavimo ES Tarybai pabaiga ir Belgijos pirmininkavimo pradžia.
Tuo tarpu balsavimas dėl rezoliucijos apie intelektinės nuosavybės apsaugą atidėtas iki kitos sesijos. Tiesioginė sesijos transliacija internetu Sesijos darbotvarkė
Parlamentas pasirengęs tvirtinti naująjį SWIFT susitarimą
Neteisėto duomenų panaudojimo atvejais turės būti mokama kompensacija ©BELGA/imagebroker/Michaela Begsteiger Ilgainiui neliks masinio duomenų perdavimo EP pritarus, susitarimas įsigalios rugpjūčio 1 d. Vasarį Lisabonos sutarties suteiktomis galiomis pasinaudojęs Parlamentas vetavo laikinąjį susitarimą dėl bankinių duomenų perdavimo JAV kovos su terorizmu reikmėms. Atsižvelgę į EP reikalavimus, ES Taryba ir JAV iždo departamentas buvo priversti sustiprinti duomenų apsaugos priemones. „Susitarimas leis identifikuoti teroristų finansavimo šaltinius, tačiau nepalies ES piliečių kasdien atliekamų operacijų“, – užtikrinta pusiausvyra tarp saugumo ir privatumo džiaugiasi EP pranešėjas A. Alvaro.
Liepos 8 d. europarlamentarai nuspręs rugpjūčio 1 d. turinčio įsigalioti „SWIFT II“ susitarimo likimą. Savaitės pradžioje Piliečių teisių komitetas rekomendavo pritarti pataisytam sutarties tekstui.
„SWIFT susitarimo atmetimas simbolizavo naują Europos Parlamento veiklos erą. Naujai pasiektas susitarimas – taip pat istoriškai svarbus žingsnis į priekį“, – pabrėžia Alexander Alvaron (Liberalų ir demokratų aljansas, Vokietija).
Masinio duomenų perdavimo bus atsisakyta
Daugiausiai EP narių kritikos sulaukė masinio finansinių duomenų perdavimo JAV pareigūnams klausimas. ES ir JAV derybininkams teko pritarti Europos Parlamento pasiūlytam kompromisui.
Remiantis juo, tebevykstant masiniam duomenų perdavimui į JAV, ES inspektoriai galės blokuoti Amerikos pareigūnų prieigą prie JAV teritorijoje esančių duomenų. ES institucijoms sukūrus teisinį ir techninį pagrindą dėl amerikiečių prieigos prie ES teritorijoje esančių duomenų, nebeliks masinio duomenų perdavimo būtinybės.
Saugesni duomenys ir žalos atlyginimas
Remiantis naujuoju susitarimu, Europolas tikrins, ar duomenų prašymas susijęs su kovos su terorizmu tikslu, ir turės teisę blokuoti prieigą prie duomenų. ES piliečiams bus suteikta žalos atlyginimo teisė: neteisėto duomenų naudojimo atvejais jiems bus mokama kompensacija. Iš esmės tai reikš, kad jiems bus taikomos JAV Privatumo akto nuostatos.
Duomenis bus leidžiama saugoti tik vykstant tyrimams. Nepanaudotus duomenis Amerikos pareigūnai privalės ištrinti kasmet.
Europos Parlamento pergalė
„Galutinis susitarimas parodo, jog įmanoma pasiekti net ir tuos tikslus, kuriuos Komisija ir Taryba laikė nerealistiškais“, – džiaugiasi A. Alvaro, įžvelgiantis erdvės ES institucijų bendradarbiavimo tobulinimui.
Pasak politiko, naujasis susitarimas įrodo, jog įmanoma suderinti tiek laisvės, tiek ir saugumo užtikrinimo reikalavimus. „Vis dėlto, jei iškyla abejonių, laisvė turi būti pirmoje vietoje“, – neabejoja jis. Posėdžio ir diskusijų vaizdo įrašas Piliečių teisių komitetas siūlo pritarti SWIFT susitarimui [EN] Europarlamentarai siekia apriboti SWIFT duomenų perdavimą EP siekia apsaugoti lėktuvų keleivių ir bankų klientų duomenis EP reikalauja griežtų asmeninių duomenų perdavimo saugiklių
Ispanijos pirmininkavimui – liaupsės, atmieštos kritika
Liepos 6 d. Ispanijos premjeras José Zapatero europarlamentarams apibendrino Ispanijos pirmininkavimo ES rezultatus Apibendrindamas Ispanijos pirmininkavimo ES Tarybai pusmetį, šios šalies premjeras José Luis Rodríguez Zapatero akcentavo finansų rinkų reguliavimo ir užsienio ryšių fronte pasiektą proveržį. Didžiųjų EP frakcijų pagyrų sulaukęs Zapatero turėjo atlaikyti į Ispanijos pirmininkavimą nukreiptas mažųjų frakcijų kritikos strėles.
„Pasiryžimas įveikti krizę, siekti bendros ekonominės politikos ir glaudesnės ekonominės sąjungos buvo svarbiausi pirmininkavimo prioritetai, šiuo laikotarpiu pasiekėme įspūdingų rezultatų“, – kalbėjo Ispanijos premjeras.
Vardindamas pirmininkavimo rezultatus, José Zapatero priminė paramos Graikijai paketą, „Europa 2020“ ekonomikos plėtros ir užimtumo strategiją, politinį kompromisą dėl išorės veiksmų tarnybos (EIVT) bei susitarimus su JAV dėl „atviro dangaus“, bankinių SWIFT duomenų perdavimo bei teroristų finansavimo sekimo.
„Dirbome tam, kad sustiprintume Europos vaidmenį pasaulyje“, – pabrėžė Ispanijos premjeras, ragindamas siekti vieningesnės užsienio politikos.
Kritiškai svarbus laikotarpis
„Ispanijos pirmininkavimas sutapo su milžiniškais pokyčiais, kuriuos atnešė Lisabonos sutarties įsigaliojimas, taip pat sudėtingu Europos ekonomikai laikotarpiu“, – apibendrino Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso
Apgailestaudamas dėl atšaukto ES ir JAV vadovų susitikimo, Europos liaudies partijos frakcijos vadovas prancūzas Joseph Daul taip pat priminė, jog Ispanijai teko dirbti finansų krizės ir institucinių pokyčių metu. „Privalome skelbti pasitikėjimo vienybe žinią, ginti bendrijos metodą“ , – sakė jis.
Socialistų ir demokratų aljanso lyderis vokietis Martin Schulz gyrė Ispanijos pasiekimus – tarpinstitucinį kompromisą dėl ES išorės veiksmų tarnybos (EIVT) ir susitarimą dėl SWIFT bankinių duomenų perdavimo. Jis taip pat išreiškė viltį, jog bus susitarta dėl finansų rinkų reguliavimo. „Mums būtinos visame pasaulyje galiojančios taisyklės, jas Europoje galime pradėti taikyti pirmieji“, – kalbėjo jis.
Kritikos strėlės
Liberalų ir demokratų aljanso vardu kalbėjęs vokietis Alexander Graf Lambsdorff išreiškė nusivylimą valstybių narių nenoru bendradarbiauti. „Pasiekėme susitarimą dėl kapitalo reikalavimų, tačiau nesusitarėme dėl rizikos draudimo fondų reguliavimo, priežiūra nacionaliniame lygmenyje buvo neefektyvi. Neturime blokuoti ES priežiūros institucijos kūrimo, kadangi mokesčių mokėtojai daugiau nebegelbės bankų“, – sakė jis.
„Susidaro įspūdis, kad visi yra patenkinti, tačiau tai tėra fasadas. Neišvydome jokios jūsų minimos pažangos, – kritikos negailėjo Daniel Cohn-Bendit (Žalieji/Europos laisvasis aljansas, Vokietija). – Patvirtinome 2020 m. darbotvarkę, tačiau jai neskyrėme nė cento. Jei neišjudinsime ekonomikos, ši strategija neturės jokios reikšmės“, – pridūrė politikas.
Timothy Kirkhope (Europos konservatoriai ir reformistai, Jungtinė Karalystė) teigė, jog ekonomikos fronte Ispanijos pirmininkavimas buvo „praktiškai nematomas“. „Galbūt turint 11 proc. biudžeto deficitą nesinorėjo tarptautinio viešumo? Galbūt vesti Europą ir tapti jai pavyzdžiu neleido milžiniškas deficitas ir kuklus nuosavas ekonominių reformų planas?“, – klausė jis.
„Jei nereformuosime ekonominės politikos, kiekviena rotuojanti šalis pirmininkė bus pasmerkta nesėkmei “, – neabejojo Willy Meyer (Vieningieji kairieji/Šiaurės šalių žalieji kairieji).
„Ispanijos pirmininkavimas vyko taip pat, kaip Ispanijos valdymas – atsukus nugarą piliečiams“, – kalbėjo Marta Andreasen („Laisvės ir demokratijos Europa“, Jungtinė Karalystė), kritikuodama Ispanijos valdžios sprendimą nugriauti ir konfiskuoti britams priklausančius įtariamai neteisėtai pastatytus namus. Ispanijos pirmininkavimo tinklavietė Pirmininkavimo ES vairas – Ispanijos rankose Ispanija sieks ES ekonomikos, energetikos ir švietimo pokyčių
Laivų keleiviai turės daugiau teisių
Dėl autobusų keleivių teisių tebesiderama©BELGA_PressAssociation_Niall Carson Antradienį Europos Parlamento patvirtintas reglamentas užtikrins daugiau teisių reisinių laivų bei keltų keleiviams – pagalbą bei kompensaciją vėluojant, taip pat nemokamą pagalbą neįgaliesiems. Panašių teisių siekiama ir autobusų keleiviams – tačiau dėl to dar bus deramasi.
Reisiniam laivui vėluojant išplaukti daugiau kaip pusantros valandos, keleivis turės galimybę pasirinkti – atgauti pinigus už bilietą ir nebeplaukti arba būti nukreiptas kitu maršrutu, kad greičiau pasiektų kelionės tikslą, nebent vėluojama dėl oro sąlygų ar kitų nuo laivų bendrovės nepriklausančių aplinkybių. Keleiviui taip pat turės būti pagal galimybes pasiūlyti užkandžiai arba maistas.
Taip pat bus kompensuojama dalis bilieto kainos, priklausomai nuo kelionės bei vėlavimo trukmės. Ketvirtadalio bilieto kainos dydžio kompensaciją keleiviai gaus, jei numatyta kelionės trukmė – iki 4 val., o pavėluojama atplaukti valandą; jei numatyta kelionės trukmė – nuo 4 iki 8 val., o pavėluojama atplaukti dvi valandas; jei numatyta 8-24h kelionė, o pavėluojama atplaukti tris valandas; jei numatyta kelionės trukmė – daugiau kaip para, o pavėluojama atplaukti šešiomis valandomis.
Jei vėluojama dvigubai daugiau negu nurodyta – keleiviai gaus pusės bilieto kainos dydžio kompensaciją. Keleiviui pageidaujant, kompensacija turės būti išmokama pinigais, o ne kelionės čekiais.
Keleiviui, kuris priverstas likti uoste nakčiai, turės būti apmokėta iki 80 eurų vertės nakvynė viešbutyje (iki trijų naktų). Nebus galima atsisakyti vežti keleivį dėl jo neįgalumo, be to, neįgalieji turės gauti nemokamą pagalbą įlaipinant ir išlaipinant, jei bendrovei apie tai pranešta ne vėliau kaip likus 48 val. iki kelionės (tai galios ir kruizinių laivų keleiviams).
Šios taisyklės įsigalios 2012 m. Pažymėtina, jog laivų keleiviai turės daugiau teisių negu lėktuvų keleiviai, nes pastariesiems kompensuojama tik atšaukus skrydį, o ne jį atidėjus.
Dėl autobusų keleivių teisių tebesiderama
Antradienį EP taip pat patvirtino autobusų keleivių teisių reglamento pataisas. Jose numatyta grąžinti keleiviui pinigus už bilietą ar nukreipti jį kitu maršrutu, jei vėluojama išvykti daugiau kaip dvi valandas, taip pat iki 1800 eurų kompensacija už prarastą ar sugadintą bagažą. Tuo tarpu keleivio sužalojimo ar mirties atveju kompensacijos dydis neturėtų būti ribojamas, mano europarlamentarai. Jie taip pat norėtų užtikrinti nemokamą pagalbą neįgaliems keleiviams.
Parlamentas siekia, kad šios taisyklės galiotų ne tik tarptautiniuose, bet ir regioniniuose maršrutuose, tuo tarpu ES Taryba tam prieštarauja. Tikėtina taikinimo procedūra. Transportas: visi straipsniai Patikimi ir saugūs skrydžiai – visiems ES piliečiams
ES galės būti prekiaujama tik legalios medienos gaminiais
ES reikalaus griežtų medienos kilmės įrodymų © AFP PHOTO/HOANG DINH Nam/Belga Neteisėtas medžių kirtimas itin žaloja aplinką ir skatina klimato šilimą. Reglamentas, kurį trečiadienį patvirtino Europos Parlamentas, užtikrins aiškų medienos kilmės dokumentavimą visose jos pateikimo rinkai stadijose ir uždraus prekybą medienos gaminiais be tokios dokumentacijos. Jis taip pat įpareigos ES šalis numatyti griežtas nuobaudas už tokią prekybą.
Manoma, kad šiandien apie penktadalis ES parduodamų baldų gali būti pagaminta iš nelegalios medienos. Tuo tarpu dėl miškų kirtimo pasaulyje lieka vis daugiau anglies dvideginio, todėl šyla klimatas. Priimdamas šį reglamentą, EP siekia sumažinti šį poveikį ir išsaugoti miškus.
EP siekia nutraukti prekybą neteisėtai kertama tropine mediena
EP sugriežtino pramonės bei žemės ūkio įmonių taršos apribojimus
2016 m. bus griežtinami ES griežtins taršos apribojimai © AFP PHOTO JOEL SAGET/Belga Nuo 2016 m. sugriežtės ES reikalavimai pramonės bei žemės ūkio įmonių taršai. Į orą turės būti išskiriama mažiau azoto oksidų, sieros dioksido bei kietųjų dalelių. Didelėms šiluminėms elektrinėms valstybės galės padaryti išimtį iki 2020 m. liepos, numačiusios laipsnišką taršos mažėjimą iki šios datos. Tai numatančiai direktyvai trečiadienį pritarė Europos Parlamentas.
Be to, pramonės ir žemės ūkio įmonės bus įpareigotos imtis naujausių technologinių priemonių žemės bei vandens taršai, taip pat triukšmui mažinti.
Dėl šio klausimo sutarta su ES Taryba, todėl nebeliko kliūčių direktyvai įsigalioti Sesijoje patvirtinti teisės aktai
Europarlamentarai siekia griežtesnės finansų rinkos priežiūros
EP pranešėjai finansų rinkos priežiūros mechanizmo klausimais (iš dešinės į kairę) Goulard, Skinner, Giegold, Garcia-Margallo y Marfil, Sánchez Presedo Siekiant užkirsti kelią finansų krizėms, numatoma sustiprinti Europos sisteminės rizikos tarybos galias, taip pat sukurti naujas finansų rinkos priežiūros institucijas bei fondus, į kuriuos įnašus mokėtų rizikingą finansų verslą vykdančios bendrovės. Krizių metu ES taip pat turėtų teisę laikinai neleisti tam tikrų rizikingų finansinių produktų. Tokiems pakeitimams trečiadienį pritarė Europos Parlamentas, atidėjęs galutinį balsavimą.
Taip Parlamentas nusiuntė stiprų signalą ES Tarybai, jog Sąjunga turi gerokai sustiprinti savo finansų rinkos priežiūrą, kad užkirstų kelią galimoms ateities krizėms. Atidėdamas galutinį balsavimą, EP suteikė galimybę derybose su Taryba pasiekti veiksmingo pirmojo svarstymo kompromiso dar šį rudenį. Tai atskiroje deklaracijoje pažymėjo Parlamento politinės frakcijos.
Numatoma įkurti Europos bankininkystės, draudimo bei vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijas, kurios nuolat vertintų finansų bendrovių riziką. Parlamentas taip pat ragina įkurti du fondus, į kuriuos įmokas mokėtų rizikingą finansų verslą vykdančios bendrovės, kad ištikus krizei būtų galima sumažinti jų nuostolius ne mokesčių mokėtojų sąskaita. Įmokos dydis priklausytų nuo bendrovės verslo rizikos vertinimo.
Tuo tarpu Europos sisteminės rizikos tarybai norima suteikti galią paskelbti apie ekonomikos krizę bei jos grėsmę. Europarlamentarai norėtų, kad šiai tarybai vadovautų Europos centrinio banko prezidentas.
Parlamentas taip pat siekia apriboti valstybių teisę atsisakyti vykdyti ES finansų priežiūros institucijų sprendimus remiantis tuo, kad jie gali sukelti biudžeto problemų. Valstybės turi deramai pagrįsti tokį argumentą, mano europarlamentarai.
Dėl dalies siūlymų Parlamento atstovai jau pasiekė susitarimą su ES Taryba, o dėl priežiūros institucijų galių bankininkystės, draudimo ir vertybinių popierių rinkos atžvilgiu dar deramasi.
Tuo tarpu kita trečiadienį EP patvirtinta rezoliucija ragina numatyti ES lygio bankų krizių valdymo mechanizmą, kuris leistų iš anksto numatyti gresiančią krizę ir išvengti banko žlugimo ar poreikio jį išpirkti valstybės lėšomis. Kiekvienas bankas taip pat turėtų parengti galimos krizės valdymo planą, mano europarlamentarai.
Parlamentas pritaria Islandijos narystei, ragina sustabdyti banginių medžioklę
Narystės ES siekianti Islandija priklauso Šengeno erdvei, Europos ekonominei erdvеi ir NATO .© Xinhua/Wu Wei/Belga Trečiadienį Europos Parlamentas pritarė sprendimui pradėti derybas dėl Islandijos narystės ES, tačiau pareikalavo, kad ši šalis sustabdytų banginių medžioklę. EP taip pat paragino dvišaliu keliu išspręsti klausimą dėl prarastų indėlių kompensavimo Jungtinės Karalystės ir Nyderlandų piliečiams.
Prieš metus Islandija pateikė prašymą įstoti į ES, o birželį Europos Vadovų Taryba leido pradėti narystės derybas su šia šalimi. Trečiadienį priimtoje rezoliucijoje europarlamentarai pritaria tokiam sprendimui, tačiau pažymi, jog Islandija turi sustabdyti banginių medžioklę, nes ji prieštarauja ES teisei.
Ragindami dvišaliu keliu išspręsti ginčą su Jungtine Karalyste ir Nyderlandais dėl santaupų, europarlamentarai pažymi, jog Islandija turi išmokėti minimalią kompensaciją buvusiems „Icesave“ banko indėlininkams šiose šalyse. Kovo 6 d. Islandijos gyventojai referendume atmetė tokių kompensacijų planą.
Nors Islandija atitinka ES teisę vidaus rinkos srityje, Parlamentas pažymi, jog ji turi reformuoti savo finansų rinkos priežiūrą, taip pat teisėjų ir prokurorų skyrimo tvarką. Narystės derybose taip pat numatyta derėtis dėl žemės ūkio, žuvininkystės, mokesčių, ekonomikos ir pinigų politikos bei užsienio reikalų.
Kadangi nuo 2009 m. vasaros Islandijos visuomenė vėl skeptiškiau vertina galimą savo šalies narystę ES, europarlamentarai ragina Islandijos vyriausybę plėtoti aktyvią visuomenės diskusiją šiuo klausimu.
Islandija jau yra Šengeno erdvės dalis, ji taip pat yra pasirašiusi laisvosios prekybos susitarimą su ES (nuo 1973 m.). Ši šalis yra ir NATO narė. ES ir Islandijos santykiai
Europarlamentarai nenori leisti produktų iš klonuotų gyvūnų
Naujoviški maisto produktai – ne tik naujai sukurti, bet ir tie, kurie iki 1997 m. gegužės mėn. tradiciškai nebuvo vartojami ES. Europos Parlamento svarstomas reglamentas įpareigos gauti leidimą tiekti rinkai tokius produktus. Trečiadienį Europos Parlamentas pasiūlė neteikti tokių leidimų mėsos ir pieno produktams iš klonuotų gyvūnų, o priimti atskirą juos uždraudžiantį teisės aktą.
Produktams, pagamintiems pasitelkiant nanotechnologijas, taip pat turėtų būti taikomas atskiras reglamentas, mano europarlamentarai. Kol jo nėra, leidimai tokiems produktams neturėtų būti suteikiami, pažymi EP.
Savo ruožtu dauguma europarlamentarų nepritarė pataisai, numačiusiai, jog produktai, pagaminti iš genetiškai modifikuotais pašarais šertų gyvūnų, turėtų būti atitinkamai pažymėti.
Dėl šio teisės akto dar nepasiektas Parlamento ir ES Tarybos sutarimas, todėl tikėtina taikinimo procedūra. Rezoliucijos projektas
EP sprendimas apribos bankų valdytojų premijas
Nuo 2011 m. bus ribojamos bankų valdytojų premijos Nuo kitų metų Europoje griežčiau negu kitur pasaulyje bus ribojamos bankų valdytojų premijos. Tai numato trečiadienį Europos Parlamento patvirtinta direktyva. Ji taip pat paskatins bankus turėti didesnį kapitalo rezervą. Šios priemonės skirtos užkirsti kelią finansų krizėms.
Direktyvoje numatyta, jog bankų valdytojams ir kitiems aukšto rango asmenims išmokamos premijos turi būti proporcingos fiksuotiems jų atlyginimams. Tik 30 proc. (o kai premija itin didelė – tik 20 proc.) premijos galės būti iš anksto išmokama grynaisiais. Pusė premijos bus laikoma neapibrėžtuoju kapitalu (angl. contingent capital ), kuris galės būti panaudotas ištikus krizei. Be to, jei investicijos neatsiperka tiek, kiek tikėtasi, didesnės premijos dalies išmokėjimas turės būti atidėtas bent trejiems metams. Jei banko turtas įkeistas, premijos apskritai negalės būti išmokamos be pateisinamo pagrindimo.
Bankai taip pat bus įpareigoti teikti pirmenybę įsiskolinimo valstybei panaikinimui, o ne premijoms. Sugriežtės ir bankų prekybinės veiklos bei pakartotinio pakeitimo vertybiniais popieriais reikalavimai, o tai turėtų paskatinti bankus keliskart padidinti savo rezervo kapitalą.
Šiai direktyvai, dėl kurios jau sutarta su ES Taryba, pritarė 620 europarlamentarų, nepritarė 27, o susilaikė 35. Ji bus taikoma nuo kitų metų sausio.
Bankininkų premijos Kapitalo pakankamumas
Europarlamentarai įvertino Belgijos pirmininkavimo prioritetus
Belgijos premjeras neabejoja šalies gebėjimu efektyviai pirmininkauti ES Tarybai Iš Ispanijos pirmininkavimą ES Tarybai perėmusios Belgijos premjeras Yves Leterme liepos 7 d. EP nariams pristatė pusmetį truksiančio savo šalies pirmininkavimo prioritetus. Europarlamentarai paragino ES šalių ministrų darbą koordinuosiančią Belgiją didžiausią dėmesį skirti ekonomikos gaivinimui, socialinės nelygybės mažinimui ir finansų rinkos reglamentavimui.
„Neabejoju mūsų gebėjimu efektyviai pirmininkauti ES Tarybai“, – europarlamentarus patikino naują vyriausybę po birželį vykusių rinkimų bandančios suformuoti Belgijos ministras pirmininkas Yves Leterme.
Tarp Belgijos pirmininkavimo prioritetų – fiskaline disciplina, finansų rinkų reguliavimu ir užimtumo didinimu paremtas ekonomikos gaivinimas, skurdo mažinimu ir naujovių diegimu besiremianti socialinės sanglaudos plėtra bei žaliųjų darbo vietų diegimu ir Kankuno susitarimo paieškomis paremta klimato apsauga.
Belgija taip pat skirs dėmesio imigracijos ir prieglobsčio politikai bei abipusiam teismų sprendimų pripažinimui, o taip pat ES išorės veiksmų tarnybos (EIVT) formavimui.
Teigiamai įvertinęs pirmininkavimo prioritetus, José Manuel Barroso patikino, jog jo vadovaujama Komisija taip pat rengiasi didžiausią skirti vidaus rinkos ir prekybos plėtojimui. „Istorinė patirtis rodo, jog kriziniais momentais Europa sugeba susitelkti ir įveikti sunkumus“, – kalbėjo jis.
Didžiausiai – Europos liaudies partijos – frakcijai vadovaujantis Joseph Daul (Prancūzija) pabrėžė ekonomikos gaivinimo, finansų sektoriaus reguliavimo ir abipusio teismų sprendimų pripažinimo svarbą
Socialistų ir demokratų aljanso pirmininkas Martin Schulz (Vokietija) ragino teisės aktais mažinti socialinę atskirtį ir įpareigoti bankus prisidėti prie krizės įveikimo. Jis paragino „įveikti ambivalentiškumą Turkijos atžvilgiu, galintį sunaikinti gerus Europos santykius su šia šalimi“.
Liberalų ir demokratų aljanso lyderis Guy Verhofstadt (Belgija) ragino paruošti „finansų krizės namų darbus“: bankų „streso testą“ ir, jei reiks, kapitalo didinimą, Stabilumo pakto stiprinimą, dalies finansinių produktų reguliavimą ir bankų priežiūrą.
Viena Žaliųjų/Europos laisvasis aljanso lyderių Rebecca Harms (Vokietija) siūlo susigrąžinti žmonių pasitikėjimą ne tik reguliuojant finansų rinkas, bet ir žvelgiant už biudžeto ir ekonomikos ribų., į socialinius reikalus.
„Galbūt mums reikia ne daugiau Europos, didesnių europinių lėšų prasme, bet daugiau reformų, stabilaus euro ir efektyvesnio esamų lėšų panaudojimo?“ – klausė Europos konservatorių ir reformistų atstovas Derk Jan Eppink (Belgija).
Europos vieningųjų kairiųjų ir Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų vardu kalbėjęs Patrick Le Hyaric (Prancūzija) pabrėžė, kad tvarios plėtros, skurdo įveikimo ir aplinkosaugos tikslų nepavyks pasiekti nepadidinus žmonių perkamosios galios. Jis taip pat pareiškė, kad Stabilumo pakto stiprinimas gali tapti „akmeniu ant jaunimo, pensininkų ir darbininkų kaklo“.
„Laisvės ir demokratijos Europos“ frakcijos pirmininkas Nigel Farage (Jungtinė Karalystė) mano, kad laikinosios Belgijos vyriausybės vadovui Y. Letermui trūksta legitimumo. „Neįtikėtinai ironiška, kad prie skilimo į dvi valstybes slenksčio atsidūrusi šalis ateinantį pusmetį aiškins kitoms 26 ES narėms, ką jos turėtų daryti“, – kritikavo jis. Belgijos premjeras optimistiškai žvelgia į Belgijos pirmininkavimo metu laukiančius darbus Belgija pasirengusi pirmininkavimui Belgijos pirmininkavimo svetainė Ispanijos pirmininkavimui – kritika atmieštos liaupsės
Europarlamentarai sveikina susitarimą dėl stiprios ES diplomatinės tarnybos
Diskusijos dėl EIVT: E. Brok, G. Verhofstadt, C. Ashton ir M. Šefčovič Stiprindama savo vaidmenį pasaulyje, ES kuria savo Išorės veiksmų tarnybą, kurios veikla Sąjungai nepriklausančiose šalyse būtų panaši į diplomatinę. Europos Parlamentas derybose su kitomis ES institucijomis pasiekė didesnės šios tarnybos atskaitomybės. Trečiadienio plenarinės sesijos diskusijoje daugelis europarlamentarų tam pritarė ir ragino stiprinti šią tarnybą.
EP pranešėjas šiuo klausimu Elmar Brok (Europos liaudies partija, Vokietija) pasidžiaugė sėkmingomis derybomis, kurių metu europarlamentarams pavyko užsitikrinti „kontrolės ir reikšmingų asrendimų priėmimo teisę“. EP nario įsitikinimu, stipri diplomatinė tarnyba leis geriau ginti ES piliečių interesus ir sustiprinti Sąjungos vaidmenį pasaulyje.
„ES išorės veiksmų tarnyba įsteigta. [...] Dabar belieka ją išnaudoti kuriant gyvybingą ES užsienio politiką“, – kalbėjo kitas EP pranešėjas Guy Verhofstadt (Liberalų ir demokratų aljansas, Belgija). Jo nuomone, tarnybos veikla bus sėkminga tik tuomet, jei bus naudojamasi bendrijos metodu, kuris įrodė savo veiksmingumą kuriant bendrąją rinką. „Į priekį judėsime tik formuluodami tikruosius Sąjungos interesus, laisvus nuo valstybių narių įsikišimo“, – pabrėžė G. Verhofstadt.
„Europai reikia Išorės veiksmų tarnybos tam, kad sustiprėtų jos užsienio politika“, – pažymėjo ES vyriausioji užsienio reikalų ir saugumo politikos įgaliotinė Catherine Ashton. Jos įsitikinimu, naujoji tarnyba leis „darniau ir ryžtingiau ginti ES interesus ir vertybes“ pasaulyje, ypač užtikrinant taiką bei sprendžiant konfliktus, taip pat toliau plėtoti vystomąjį bendradarbiavimą bei skirti daugiau dėmesio žmogaus teisėms.
Prelegentė priminė, jog pagal pasiektą susitarimą mažiausiai 60 proc. tarnybos darbuotojų sudarys nuolatiniai ES pareigūnai, o likusią dalį – ES šalių diplomatai. Be to, bus siekiama išlaikyti geografinę ir lyčių pusiausvyrą. „Geriausių Europos diplomatų sukauptos patirties, požiūrių ir kalbų įvairovė bus šios tarnybos skiriamasis bruožas ir privalumas“, – pridūrė tarnybos vadovė.
Tuo tarpu Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas Maroš Ševčovič pasidžiaugė, jog derybose pasiektas reikšmingas politinis konsensusas, ir pabrėžė Europos Parlamento pritarimo jam svarbą.
Politinių frakcijų nuomonės
„Tai, kas vyksta pasaulyje, vis dažniau konkrečiai parodo ES diplomatinės tarnybos poreikį“, – teigė Europos liaudies partijos atstovas Mario Mauro (Italija). Jis kvietė stiprinti šią tarnybą siekiant stipresnio ES vaidmens pasaulyje, taip pat kritikavo „dviprasmę“ kai kurių vyriausybių poziciją šiuo klausimu.
Socialistų ir demokratų atstovas Hannes Swoboda (Austrija) pageidavo „daugiau Europos ES užsienio politikoje“. Pritaręs ES diplomatinės tarnybos kūrimui, EP narys ragino patikinti piliečius, kad ji nedubliuos valstybių diplomatų funkcijų. „Kai kurios valstybės galbūt net turės atšaukti savo diplomatus“, – pridūrė europarlamentaras.
Liberalų ir demokratų aljanso atstovas Alexander Graf Lambsdorff (Vokietija) teigė, kad dabar numatyta tarnybos struktūra yra „daug prasmingesnė“ negu anksčiau planuota, tačiau ji vis vien nėra tobula, o vyriausioji įgaliotinė užima dviprasmę poziciją šiuo klausimu. Jis taip pat pasidžiaugė tuo, kad tarnyba skirs daug dėmesio žmogaus teisėms. Žaliųjų frakcijos atstovė Heidi Hautala (Suomija) tam pritarė ir pažymėjo, kad visose ES ambasadose turėtų dirbti po diplomatą, atsakingą už žmogaus teises.
Europos konservatorių ir reformistų atstovas Charles Tannock (Jungtinė Karalystė) teigė, jog visų pirma C. Ashton dėka pasiektas „priimtinas kompromisas“. Vis dėlto EP narys pageidavo, kad diplomatinės tarnybos darbuotojai būtų atrenkami pagal sugebėjimus, o ne atskirų šalių kvotų pagrindu, o šalių parlamentų nariai daugiau kontroliuotų tarnybos darbą, ypač karinių misijų srityje.
Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Willy Meyer (Ispanija) informavo, kad jo frakcija nepritars pranešimui, nes neišspręsti kai kurie „esminiai klausimai“ – Parlamentas turi labiau kontroliuoti kuriamą tarnybą politiškai, o kariniai aspektai bei žvalgyba neturėtų patekti į jos kompetencijos sritį.
Laisvės ir demokratijos Europos frakcijos atstovas David Campbell Bannerman (Jungtinė Karalystė) įspėjo, jog sukūrusi diplomatinę tarnybą ES pati tampa valstybe ir susilpnina nacionalines valstybes. Tuo tarpu jokiai frakcijai nepriklausantis europarlamentaras Lucas Hartong (Nyderlandai) išreiškė įsitikinimą, kad užsienio politika turi likti ne ES, o atskirų jos valstybių kompetencijos sritis.
Ketvirtadienį EP balsuos dėl teisėkūros rezoliucijos apie ES Išorės veiksmų tarnybos steigimą. Šiuo klausimu Parlamento vaidmuo yra patariamasis, o dėl susijusių finansų bei personalo reglamentų, kur EP turi sprendimo galią, jis balsuos rudenį. ES turės atskaitingą ir efektyvią diplomatinę tarnybą
Naftos dėmės Meksikos įlankoje pamokos Europai
„British Petroleum“ nepajėgi suvaldyti naftos liejimosi susprogusios „Deepwater Horizon“ naftos platformos vietoje ©BELGA_UPI©BELGA_UPI_eyevine Avariją „Deepwater Horizon“ naftos platformoje Meksikos įlankoje JAV prezidentas Obama pavadino „aplinkosaugos rugsėjo 11-ąja.“ Ekologinės šios katastrofos pasekmės gerokai viršijo „Exxon-Valdez“, "Amoco Cadiz" ir „Erika“ tankerių avarijas: kasdien į vandenyną išsilieja dešimtys tūkstančių barelių naftos. ES įstatymų leidėjai birželio 22 d. diskutavo apie tai, ar Europa pajėgi išvengti panašios katastrofose prie savo krantų. Birželio 7 d. plenariniame posėdyje, kuriame aptarti rizikos, atsakomybės ir reguliavimo klausimai naftos paieškos, gavybos ir avarijų atvejais, ES energetikos komisaras sakė sieksiantis naujų gręžinių moratoriumo.
ES Tarybai pirmininkaujančios Belgijos vardu posėdyje kalbėjęs Paul Magnette pabrėžė, jog ES galioja griežtesnės už amerikietiškąsias taisyklės, gręžiniai daromi ne taip giliai ir arčiau krantų. Belgijos Klimato ir energetikos ministras teigiamai įvertino Europos Komisijos (EK) pasirengimą įvertinti, ar Europai būtini nauji teisės aktai šioje srityje.
Moratoriumas naujoms naftos platformoms
Komisaras Günther Oettinger patikino, kad EK analizuoja dabartinius teisės aktus per saugumo ir patikimumo prizmę. Kitą savaitę Komisija rengia susitikimą su naftos bendrovėmis ir nacionalinėmis priežiūros institucijomis, kuriame rengiasi pasiūlyti naujų naftos gręžinių moratoriumą, ypač tų, kuriuose nafta būtų išgauna ekstremaliomis sąlygomis.
EK taip pat rengiasi reikalauti privalomo galimos žalos gamtai draudimo. Pasak energetikos komisaro, nacionalinė priežiūra išliks, tačiau vertėtų sukurti bendrus europinius standartus ir europinę priežiūros instituciją.
Jūrų reikalų ir žuvininkystės komisarė Maria Damanaki pabrėžė, kad Europa – jūrinis žemynas – privalo visiškai įgyvendinti „teršėjas moka“ principą ir mažinti savo priklausomybę nuo naftos.
Requiem naftai?
Birželio 22 d. diskutavę europarlamentarai taip pat neabejoja, jog katastrofa BP naftos gręžinyje dar kartą parodo būtinybę mažinti priklausomybę nuo naftos. Peter Liese (Europos liaudies partija, Vokietija) ragina nepaisant sunkumų investuoti į atsinaujinančius energijos šaltinius.
Corinne Lepage (Liberalų ir demokratų aljansas, Prancūzija) siūlo peržiūrėti leidimų naftos platformoms išdavimo tvarką. Pasak jos, būtina mažinti naftos suvartojimą, kadangi „jos lieka vis mažiau ir ji išgaunama vis ekstremalesnėmis sąlygomis“. „Deepwater Horizon “ naftą pumpavo iš 1,5 km po vandeniu gylio.
Daugiau saugumo
„Gavybos bendrovių nuomone, saugumas nėra prioritetas. Nežinome tikrosios padėties Europoje“, – įspėja Bart Staes (Žalieji/Europos laisvasis aljansas, Belgija). Politikas siūlo apmąstyti po naftos tankerių katastrofų įsteigtos Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) mandato išplėtimo galimybes, į jos kompetenciją įtraukiant ir naftos platformų veiklos priežiūrą. Aplinka ir sveikata: visi straipsniai Piliečių peticijose – rūpestis dėl Baltijos jūros
EP pritarė susitarimui dėl bankinių duomenų perdavimo JAV
EP patvirtino „SWIFT II“ susitarimą Pasiekęs didesnių duomenų apsaugos garantijų, ketvirtadienį Europos Parlamentas patvirtino susitarimą dėl SWIFT sistemoje laikomų bankinių duomenų perdavimo JAV, siekiant sustabdyti terorizmą. Rezoliucijai šiuo klausimu pritarė 484 europarlamentarai, nepritarė 109, o susilaikė 12.
Siekiant užkirsti kelią terorizmo finansavimui, JAV administracijai jos prašymu keletą metų buvo leidžiama prieiti prie SWIFT sistemoje saugomų bankinių mokėjimų duomenų. Vis dėlto šių metų vasario 11 d. Parlamentas atmetė naują susitarimą šiuo klausimu ir priminė savo reikalavimus – kad nebūtų perduodama daugiau duomenų negu būtina terorizmui užkardyti, kad jie būtų geriau apsaugoti ir po kurio laiko ištrinti, taip pat kad duomenų subjektas galėtų teisiškai apsiginti.
Per intensyvias EP, Tarybos ir JAV atstovų derybas buvo pasiektas kompromisas dėl naujo susitarimo. SWIFT sistemoje laikomi duomenys JAV institucijoms bus perduodami pagal atskiras užklausas, Europolas kiekvienąkart turės suteikti leidimą juos perduoti, o prašomi duomenys turės būti kiek įmanoma siauresni. Duomenys apie mokėjimus euro zonos viduje nebus perduodami. Perduotų duomenų naudojimą prižiūrės grupė nepriklausomų inspektorių, o vienas iš jų bus paskirtas Europos Komisijos bei Parlamento. JAV administracija turės ištrinti nepanaudotus duomenis vėliausiai po penkerių metų. Europarlamentarų reikalavimu JAV taip pat suteikė garantijas, kad duomenų subjektai (kokia bebūtų jų pilietybė) galės apginti savo teises, jei jų duomenys būtų panaudoti neteisėtai.
Ketvirtadienį Europos Parlamentas pritarė šiam kompromisiniam susitarimui. Jis įsigalios rugpjūčio 1 d. ir galios penkerius metus su galimybe jį pratęsti. Jei ES sukurtų savo terorizmo finansavimo prevencijos programą, panašią į tą, kuri šiuo metu vykdoma JAV, šis susitarimas bus persvarstytas
Europarlamentarai patvirtino susitarimą dėl ES diplomatinės tarnybos
ES pritarė Išorės veiksmų tarnybos, kurios veiklą koordinuos Catherine Ashton, kūrimo apmatams Stiprindama savo vaidmenį pasaulyje, ES kuria savo Išorės veiksmų tarnybą, kurios veikla Sąjungai nepriklausančiose šalyse būtų panaši į diplomatinę. Europos Parlamentas derybose su kitomis ES institucijomis pasiekė didesnės šios tarnybos atskaitomybės tiesiogiai išrinktiems piliečių atstovams. Ketvirtadienį EP patvirtino šį susitarimą (549 balsai už, 78 prieš, 17 susilaikė).
Naujosios tarnybos centrinė būstinė bus Briuselyje, o 136 jos atstovybės, sukurtos buvusių Europos Komisijos delegacijų pagrindu, veiks Sąjungai nepriklausančiose šalyse. Kitų metų sausio 1 d. šioje tarnyboje pradės dirbti 1525 dabartiniai Europos Komisijos ir ES Tarybos darbuotojai, taip pat 100 naujų darbuotojų. Pagal pasiektą susitarimą mažiausiai 60 proc. naujosios tarnybos darbuotojų sudarys nuolatiniai ES pareigūnai, o likusį trečdalį – ES šalių vyriausybių paskirti asmenys, kurie dirbs aštuonerius metus su galimybe pratęsti jų etatą dar dvejiems metams.
Sutarta, kad naujoji tarnyba iš Europos Komisijos perims ES saugumo ir gynybos politikos funkcijas, tuo tarpu vystymosi ir kaimynystės politika liks Komisijos rankose.
Europarlamentarams pavyko užtikrinti naujosios tarnybos politinę ir finansinę atskaitomybę Parlamentui. Jis turės kartu su ES Taryba spręsti dėl bendrojo jos biudžeto, o Europos Komisija, kuri atsakys už operacinį jos biudžetą, turės teikti ataskaitą Parlamentui apie tarnybos lėšų panaudojimą atskirose šalyse bei vykdant konkrečias misijas. Būsimi ES atstovai tose šalyse, kurias Parlamentas laikys svarbiomis, turės prieš pradėdami eiti pareigas atvykti į EP Užsienio reikalų komiteto posėdį ir atsakyti į europarlamentarų klausimus.
Nors šiuo klausimu Parlamento vaidmuo yra patariamasis, europarlamentarai prašo Tarybą vėl su jais tartis, jei ji norės nukrypti nuo sutartų nuostatų. Dėl susijusių finansų, biudžeto bei personalo reglamentų, kuriems EP turi sprendimo galią, bus balsuojama rudenį.
LT
1
PHOTO
20100702PHT77616.jpg
LT
2
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=e22aebfd-c1e5-491f-bae8-d976137bdf6b &cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=LT&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
LT
4
LINK
/activities/plenary/home.do?language=LT
LT
5
PHOTO
20100702PHT77614.jpg
LT
9
PHOTO
20100702PHT77608.jpg
LT
10
LINK
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0887:FIN:LT:PDF
LT
12
VIDEOLINK
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=792e2036-a8f3-4166-94ec-3b049c380f95&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=LT&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
LT
13
LINK
/activities/archives/com6/hearingsSheet.do?language=LT&body=TRAN
LT
14
LINK
http://ec.europa.eu/transport/its/index_en.htm
LT
15
LINK
/sides/getDoc.do?language=LT&type=IM-PRESS&reference=20060629STO09354
LT
16
PHOTO
20100702PHT77618.jpg
LT
17
LINK
/wps-europarl-internet/frd/live/live-video?language=lt
LT
18
LINK
/activities/plenary/home.do?language=LT
LT
19
PHOTO
20100702PHT77620.jpg
LT
20
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20100706&language=lt
LT
25
PHOTO
20100702PHT77606.jpg
LT
26
LINK
http://www.eu2010.es/en/index.html
LT
29
PHOTO
20100702PHT77604.jpg
LT
30
LINK
/news/public/documents_par_theme/910/default_lt.htm
LT
31
LINK
/sides/getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20060727STO09976&language=LT
LT
32
PHOTO
20100707PHT78008.jpg
LT
34
PHOTO
20100707PHT78010.jpg
LT
35
LINK
/activities/plenary/ta.do?language=LT
LT
36
PHOTO
20100702PHT77598.jpg
LT
37
PHOTO
20100707PHT78012.jpg
LT
38
LINK
http://ec.europa.eu/enlargement/potential-candidates/iceland/relation/index_lt.htm
LT
40
PHOTO
20100702PHT77622.jpg
LT
43
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=cbec0768-29f0-415f-8738-2a317247b96e &cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=LT&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
LT
44
PHOTO
20100702PHT77600.jpg
LT
46
LINK
http://www.eutrio.be
LT
48
PHOTO
20100702PHT77596.jpg
LT
50
PHOTO
20100621PHT76367.jpg
LT
51
LINK
/news/public/documents_par_theme/911/default_lt.htm
LT
52
LINK
/sides/getDoc.do?type=IM-PRESS&reference=20080204STO20427&language=LT
LT
53
PHOTO
20100702PHT77592.jpg
LT
54
PHOTO
20100702PHT77594.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100618NEW76363 FULL-TEXT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0197 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100507FCS74267 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100528STO75185 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100621IPR76424 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100705IPR77848 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100406STO72100 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100420IPR73062 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100219STO69260 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100106STO66862 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100108FCS67002 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100507STO74261 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0152 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0208 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0205 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100625STO76829 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100625FCS76850 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100625STO76828 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
