P6_TA(2006)0383
Plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejyba Šiaurės jūroje *
A6-0265/2006
Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, nustatančio plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje valdymo planą ( COM(2005)0714 – C6-0034/2006 – 2006/0002(CNS) )
(Konsultavimosi procedūra)
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai ( COM(2005)0714 ) Dar neskelbta OL.
,
–
atsižvelgdamas į EB steigimo sutarties 37 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos ( C6-0034/2006 ),
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A6–0265/2006),
1.
pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2.
ragina Komisiją pagal EB steigimo sutarties 250 straipsnio 2 dalį atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą;
3.
ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas;
4.
ragina pradėti taikinimo procedūrą, numatytą 1975 m. kovo 4 d. jungtinėje deklaracijoje, jei Taryba ketina nukrypti teksto, kuriam pritarė Parlamentas;
5.
prašo Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą;
6.
paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
Komisijos siūlomas tekstas Parlamento pakeitimai Pakeitimas 1 6 konstatuojamoji dalis (6)
Valdymo plano tikslas turėtų būti
užtikrinti tausų
Šiaurės jūros plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių
naudojimą
,
atsižvelgiant į ekonominius, aplinkos apsaugos ir socialinius reikalavimus
.
(6)
Valdymo plano tikslas turėtų būti
atnaujinti
Šiaurės jūros plekšnių ir jūrų liežuvių
išteklius iki leistinos ribos
.
Pakeitimas 21 6 a konstatuojamoji dalis (nauja)
(6a) Todėl rengiant valdymo planą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad didelį plekšnių mirtingumo koeficientą labiausiai lemia didelio kiekio išmetimas iš laivų, kurie pietinėse Šiaurės jūros dalyse žvejoja plačiažiočiais 80 mm akučių tinklais.
Pakeitimas 3 7 konstatuojamoji dalis (7)
Reglamente (EB) Nr. 2371/2002, inter alia, reikalaujama, kad, siekdama Bendrosios žuvininkystės politikos tikslų, Bendrija taikytų atsargumo principą, kai imsis priemonių, skirtų ištekliams apsaugoti ir išsaugoti, jų tausiam naudojimui užtikrinti bei žvejybos poveikiui jūros ekosistemoms sumažinti. Bendrija siekia palaipsniui įgyvendinti ekosistemų išsaugojimu pagrįstą požiūrį į žvejybos valdymą, kuris prisidėtų prie veiksmingos žvejybos veiklos ekonomiškai gyvybingoje ir konkurencingoje žvejybos pramonėje. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama užtikrinti vidutinį gyvenimo lygį asmenims, priklausantiesiems nuo Šiaurės jūroje sugaunamų plekšnių ir jūrų liežuvių, taip pat atsižvelgiant ir į vartotojų interesus.
(7)
Reglamente (EB) Nr. 2371/2002, inter alia, reikalaujama, kad, siekdama Bendrosios žuvininkystės politikos tikslų, Bendrija taikytų atsargumo principą, kai imsis priemonių, skirtų ištekliams apsaugoti ir išsaugoti, jų tausiam naudojimui užtikrinti bei žvejybos poveikiui jūros ekosistemoms sumažinti. Bendrija siekia palaipsniui įgyvendinti ekosistemų išsaugojimu pagrįstą požiūrį į žvejybos valdymą, kuris prisidėtų prie veiksmingos žvejybos veiklos ekonomiškai gyvybingoje ir konkurencingoje žvejybos pramonėje. Šiuo reglamentu turėtų būti siekiama užtikrinti vidutinį gyvenimo lygį asmenims, priklausantiesiems nuo Šiaurės jūroje sugaunamų plekšnių ir jūrų liežuvių, taip pat atsižvelgiant ir į vartotojų interesus.
Bendrija savo politiką iš dalies turėtų grįsti atitinkamos regioninės patariamosios tarnybos (angl. RAC) rekomenduojama politika.
Pakeitimas 4 10 a konstatuojamoji dalis (nauja)
(10a) 2006 m. Komisija, parengusi komunikatą, pagal kurį planuojama iki 2015 m. pasiekti, kad būtų laikomasi didžiausio tausojamąją žvejybą užtikrinančio sužvejotų žuvų kiekio (DTŽUSŽK) principo, pradės debatus dėl Bendrijos strategijos, pagal kurią palaipsniui bus mažinamas žuvų mirtingumas visuose žūklės rajonuose. Komisija pateiks šį komunikatą regioninėms patariamosioms tarnyboms, kad šios pateiktų savo nuomonę.
Pakeitimas 5 10 b konstatuojamoji dalis (nauja)
(10b) Prieš rengiant bet kokį Komisijos siūlomą teisės akto projektą reikėtų atlikti poveikio vertinimą, kurio pagrindą sudarytų tiksli, objektyvi ir visapusiška biologinė bei finansinė informacija; toks poveikio vertinimas turėtų būti pateiktas kaip Komisijos siūlomo projekto priedas iki 2007 m. sausio 1 d.
Pakeitimas 22 10 c konstatuojamoji dalis (nauja)
(10c) Šiuo reglamentu nenustatoma jokių apribojimų, susijusių su plačiažiočių tinklų naudojimu plekšnių ir jūros liežuvių žvejybai Šiaurės jūroje. Tačiau reikia sumažinti neigiamas pasekmes, kurias ekosistemoms ir jūrų aplinkai gali sukelti plačiažiočių tinklų naudojimas. Taigi iškart po to, kai įsigalios šis reglamentas, Komisija turėtų atlikti tyrimą ir įvertinti galimą plačiažiočių tinklų naudojimo poveikį ekosistemoms ir jūrų aplinkai tuose rajonuose, kuriuose šis žvejybos būdas naudojamas, taip pat įvertinti ekonominiu, ekologiniu ir socialiniu požiūriais tvarius žvejybos būdus, alternatyvius žvejybai plačiažiočiais tinklais. Remiantis šiuo tyrimu turėtų būti parengtas veiksmų planas, padėsiantis laipsniškai atsisakyti neigiamą poveikį ekosistemoms ir jūrų aplinkai darančių žvejybos būdų ir įrangos, pakeičiant juos mažesnį poveikį darančiais žvejybos būdais ir įranga
.
Pakeitimas 7 2 straipsnis 1.
Valdymo planas užtikrina
tausų
Šiaurės jūros plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių
naudojimą
.
1.
Valdymo planas užtikrina
, kad
Šiaurės jūros plekšnių ir jūrų liežuvių ištekliai
pasiektų leistiną ribą jei jie dar nėra jos pasiekę.
2.
1 dalyje nurodytas tikslas
pasiekiamas
, jeigu Šiaurės jūros plekšnių
mirtingumo
koeficientas yra ne mažesnis kaip 0,3
.
2.
Šis tikslas turi būti
pasiekiamas
palaipsniui mažinant šių išteklių
mirtingumo
koeficientą
.
3. 1 dalyje nurodytas tikslas pasiekiamas, jeigu Šiaurės jūros jūrų liežuvių mirtingumo koeficientas yra ne mažesnis kaip 0,2.
Pakeitimas 8 3 straipsnio 1 dalis 1.
Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma
kasmet
nusprendžia, koks turi būti Šiaurės jūros plekšnių ir jūrų liežuvių bendras leistinas sugauti kiekis (BLSK).
1.
Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nusprendžia, koks turi būti
trejų metų
Šiaurės jūros plekšnių ir jūrų liežuvių bendras leistinas sugauti kiekis (BLSK).
Pakeitimas 9 3 a straipsnis (naujas)
3a straipsnis
Teisėkūros priemonės ir kas trejus metus priimami sprendimai dėl BLSK
1.
Kai Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos vertinime matyti, kad neršto išteklių biomasė vėl pasiekė leistiną arba aukštesnę ribą, Taryba, vadovaudamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma priima sprendimą dėl:
a) ilgalaikės žuvų mirtingumo leistinos ribos;
ir
b) žuvų mirtingumo sumažinimo procento, kuris turi būti taikomas tol, kol bus pasiekta a punkte nurodyta riba.
2.
Taryba, remdamasi leistinomis ribomis ir moksliniu
ex-post
vertinimu, nustato plekšnių ir jūros liežuvių išteklių BLSK trejiems metams.
Pakeitimas 24 4 straipsnis 1.
Taryba nustato tokį plekšnių BLSK,
kuris, remiantis Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK)
atliktu moksliniu įvertinimu, yra didesnis už
1.
Jei Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos
komitetas
(ŽMTEK),
vadovaudamasis naujausiu Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos pranešimu, nustato, kad plekšnių neršto išteklių biomasė yra mažesnė nei prevencinė 230 000 tonų riba, Taryba nustato BLSK trejiems metams. BLSK nustatomas taip, kad, remiantis ŽMTEK vertinimu, būtų galima pagrįstai tikėtis, jog per trejus metus ištekliai bus atnaujinti iki prevencinės ribos.
a) tą BLSK, kurį taikant mirtingumo dėl žvejybos koeficientas taikymo metais sumažėtų 10 %, palyginus su praėjusiems metams numatytu mirtingumo dėl žvejybos koeficientu;
(b)
BLSK, kurį taikant 2–4 metų žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas taikymo metais būtų 0,3.
2.
Jei taikant 1 dalį susidarytų BLSK, kuris daugiau kaip
15 proc.
viršytų praėjusių metų BLSK,
Taryba
nustato BLSK, 15 proc. didesnį už tų metų BLSK
.
2.
Jei dėl to daugiametis BLSK sumažėja daugiau kaip
15 proc., Taryba,
siekdama, kad BLSK skirtumas tarp metų neviršytų
15 proc.,
nusprendžia mažinti etapais
.
3.
Jei taikant 1 dalį susidarytų BLSK, kuris būtų daugiau
kaip 15 proc.
mažesnis už praėjusių metų BLSK, Taryba nustato 15 proc. mažesnį BLSK, negu buvo nustatytas praėjusiais metais
.
3.
Jei dėl to BLSK padidėja daugiau
kaip 15 proc.,
nustatoma didžiausia 15 proc. padidėjimo riba.
Pakeitimas 11 5 straipsnis 1.
Taryba nustato tokį jūrų liežuvių BLSK, kuris, remiantis ŽMTEK atliktu moksliniu įvertinimu, yra didesnis už:
1.
Jei ŽMTEK, vadovaudamasis naujausiu Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos pranešimu, nustato, kad plekšnių neršto išteklių biomasė yra mažesnė nei 35 000 tonų atsargos riba, Taryba nustato BLSK trejiems metams. BLSK nustatomas taip, kad, remiantis ŽMTEK vertinimu, pagrįstai būtų galima tikėtis, jog ištekliai bus atnaujinti iki leistinos ribos per trejus metus.
tą BLSK, kurį taikant jūrų liežuvių mirtingumo dėl žvejybos koeficiento pokyčiai proporcingai atitiktų pagal 4 straipsnio 1 dalį nustatytus plekšnių mirtingumo dėl žvejybos koeficiento pokyčius;
tą BLSK, kurį taikant žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientas taikymo metais būtų 0,2;
(a) tą BLSK, kurį taikant mirtingumo dėl žvejybos koeficientas taikymo metais sumažėtų 10 %, palyginus su praėjusiems metams numatytu mirtingumo dėl žvejybos koeficientu;
2.
Jei taikant 1 dalį susidarytų BLSK, kuris daugiau kaip 15 proc. viršytų praėjusių metų BLSK, Taryba nustato BLSK, 15 proc. didesnį už tų metų BLSK.
2.
Jei dėl to daugiametis BLSK tampa mažesnis nei 15 proc., Taryba, siekdama, kad šis skirtumas tarp metų neviršytų 15 proc., nusprendžia mažinti etapais.
3.
Jei taikant 1 dalį susidarytų BLSK, kuris būtų daugiau kaip 15 proc. mažesnis už praėjusių metų BLSK, Taryba nustato 15 proc. mažesnį BLSK, negu buvo nustatytas praėjusiais metais.
3.
Jei dėl to BLSK tampa didesnis nei 15 proc., nusprendžiama dėl didžiausios 15 proc. padidėjimo ribos.
Pakeitimas 12 6 straipsnio 2 dalis 2.
Kiekvienais metais Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato Bendrijos žvejybos laivų,
naudojančių plačiažiočius tinklus, kurių akučių dydis yra 80 mm arba didesnis
, didžiausią leistiną buvimo jūroje dienų skaičių, laikydamasi 1 dalyje nustatytos žvejybos pastangų apribojimo sistemos.
2.
Kiekvienais
trejų metų laikotarpio
metais Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma nustato Bendrijos žvejybos laivų,
gaudančių arba papildomai gaudančių plekšnes arba jūros liežuvius
, didžiausią leistiną buvimo jūroje dienų skaičių
(skaičiuojamą kilovatais per žvejybos dieną)
, laikydamasi 1 dalyje nustatytos žvejybos pastangų apribojimo sistemos.
Pakeitimas 13 6 straipsnio 3 dalis 3.
Didžiausias šio straipsnio 2 dalyje nurodytų laivų buvimo jūroje dienų skaičius
kasmet patikslinamas tokiu pat santykiu, kaip pagal 5 straipsnio 1 dalį patikslinamas metinis
žuvų mirtingumo
dėl žvejybos koeficientas.
3.
Didžiausias šio straipsnio 2 dalyje nurodytų laivų buvimo jūroje dienų skaičius
yra susijęs su
žuvų mirtingumo
koeficiento, numatyto Tarybos nustatytame daugiametėje BSLK, sumažinimu
.
Pakeitimas 14 6 straipsnio 4 a dalis (nauja)
4a. Patvirtindama plekšnių ir jūrų liežuvių išteklių žvejybos Šiaurės jūroje valdymo planą, Taryba nusprendžia, kad Bendrijos žvejybos laivams, kurie naudojami plekšnių žvejybai jūros dugnu, nebetaikomos buvimo jūroje dienų skaičiaus taisyklės, numatytos menkių išteklių atnaujinimo plane.
Pakeitimas 15 8 straipsnio 1 dalis 1.
Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio 2 dalies, leistinas paklaidos dydis vertinant Šiaurės jūroje buvusiuose Bendrijos žvejybos laivuose laikomus kiekius gyvojo svorio kilogramais sudaro
8 proc
. laivo žurnale nurodyto skaičiaus. Jei Bendrijos teisės aktuose nėra nurodytas perskaičiavimo koeficientas, yra taikomas valstybės narės, su kurios vėliava tas laivas plaukioja, patvirtintas perskaičiavimo koeficientas.
1.
Nukrypstant nuo Reglamento (EEB) Nr. 2807/83 5 straipsnio 2 dalies, leistinas paklaidos dydis vertinant Šiaurės jūroje buvusiuose Bendrijos žvejybos laivuose laikomus kiekius gyvojo svorio kilogramais sudaro
10 proc
. laivo žurnale nurodyto skaičiaus. Jei Bendrijos teisės aktuose nėra nurodytas perskaičiavimo koeficientas, yra taikomas valstybės narės, su kurios vėliava tas laivas plaukioja, patvirtintas perskaičiavimo koeficientas.
Pakeitimai 16 ir 17 9 straipsnis
Dėl Šiaurės jūroje buvusių Bendrijos žvejybos laivų iškrovimo
valstybės narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad:
Valstybės narės kompetentingos institucijos užtikrina, kad
Šiaurės jūroje sugautos plekšnės, kurių kiekis viršija 200 kg, ir jūrų liežuviai, kurių kiekis viršija 100 kg, prieš pirmą kartą parduodant būtų sveriami pagal galiojančias Bendrijos taisykles
.
a) visi iš kiekvieno Bendrijos žvejybos laivo, kuriame yra daugiau kaip 500 kg plekšnių arba daugiau kaip 300 kg jūrų liežuvių, iškrauti plekšnių ir jūros liežuvių kiekiai būtų pasverti;
Sveriama svarstyklėmis, kurias valstybės narės kompetentinga institucija
pagal Bendrijos teisės aktus
pripažino tiksliomis taikant priimtiną leistiną paklaidą.
b) plekšnės ir jūrų liežuviai ir prieš krovinio išvežimą iš iškrovimo vietos, ir prieš pirminį pardavimą būtų pasverti dalyvaujant kontrolieriams;
c)
būtų
sveriama svarstyklėmis, kurias valstybės narės kompetentinga institucija pripažino tiksliomis taikant priimtiną leistiną paklaidą
, buvo patvirtintos kaip tikslios
.
Pakeitimas 18 11 straipsnio 2 dalis 2.
Talpyklos su plekšnėmis
ir jūrų
liežuviais laikomos atskirai nuo kitų talpyklų
.
2.
Plekšnės
ir jūrų
liežuviai laikomi atskirose žuvų dėžėse
.
Pakeitimas 23 13 a straipsnis (naujas)
13a straipsnis
Veiksmų planas, skirtas nedidelį poveikį turintiems žvejybos metodams ir įrangai plėtoti ir naudoti
Iškart po to, kai įsigalios šis reglamentas, Komisija atlieka išsamų tyrimą ir įvertina galimą plačiažiočių tinklų naudojimo poveikį ekosistemoms ir jūrų aplinkai tuose rajonuose, kuriuose šis žvejybos būdas naudojamas, taip pat įvertina ekonominiu, ekologiniu ir socialiniu požiūriais tvarius žvejybos būdus, alternatyvius žvejybai plačiažiočiais tinklais.
Remiantis šio tyrimo išvadomis Komisija parengia veiksmų planą, skirtą nedidelio poveikio žvejybos būdų ir įrankių tyrimams (taip pat tinklų dydžio ir formos, kurie leistų tausiai naudoti žuvų išteklius, tyrimams) ir su tokiais tyrimais susijusiai taikomajai veiklai skatinti. Be to, šiame veiksmų plane pateikiamos gairės, padėsiančios laipsniškai atsisakyti neigiamą poveikį ekosistemoms ir jūrų aplinkai darančių žvejybos būdų ir įrangos, pakeičiant juos mažesnį poveikį darančiais žvejybos būdais ir įranga. Laikantis Europos žuvininkystės fondo tikslų, pagal šį veiksmų planą įgyvendinamos iniciatyvos finansuojamos šio fondo lėšomis.
Pakeitimas 20 15 straipsnis
Jei ŽMTEK praneša, kad plekšnių arba jūrų liežuvių, arba ir plekšnių, ir jūrų liežuvių neršto išteklių reprodukcinė galia mažėja, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma
nustato
mažesnį plekšnių BLSK, nei yra nurodyta 4 straipsnyje, mažesnį jūrų liežuvių BLSK, nei yra nurodyta 5 straipsnyje ir mažesnį laivų buvimo jūroje dienų skaičių, nei yra nurodyta 6 straipsnyje.
Jei ŽMTEK praneša, kad plekšnių arba jūrų liežuvių, arba ir plekšnių, ir jūrų liežuvių neršto išteklių reprodukcinė galia mažėja, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma
gali nustatyti
mažesnį plekšnių BLSK, nei yra nurodyta 4 straipsnyje, mažesnį jūrų liežuvių BLSK, nei yra nurodyta 5 straipsnyje ir mažesnį laivų buvimo jūroje dienų skaičių, nei yra nurodyta 6 straipsnyje.
