Po Berlyno deklaracijos – diskusijos apie ES Konstitucijos ateitį
Institucijos
2007-03-28 - 18:29
Trečiadienį Europos Parlamente aptarti tolesni žingsniai po Berlyno deklaracijos, dalyvaujant ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos kanclerei Angelai Merkel. Diskusijose daugiausia dėmesio skirta ES Konstitucijos ateičiai ir Sąjungos vaidmeniui pasaulyje.
Padėkojusi Europos Parlamentui ir jo pirmininkui Hans-Gert Pöttering už bendradarbiavimą, kanclerė daugiausia dėmesio skyrė ES vaidmeniui pasaulyje. Ji pasmerkė prievartą Zimbabvėje ir Sudane, taip pat akcentavo partnerystės su Rusija svarbą bei pareiškė solidarumą su baltarusių tauta, siekiančia gyventi demokratijoje. Pažymėjusi, jog „pasaulis nelauks Europos“, kalbėtoja paragino ES būti atvira pasauliui ir aktyviai veikti sprendžiant jo problemas.
Kalbėdama apie Berlyno deklaracijoje įrašytą įsipareigojimą iki 2009 m. susitarti dėl naujo ES teisinio pagrindo, A. Merkel pažymėjo, jog ES turi įgauti daugiau pajėgumų plėstis, energetika turi priklausyti Sąjungos kompetencijai, o saugumo bei vidaus reikalų klausimai ES Taryboje turi būti sprendžiami balsų dauguma.
Pažymėjusi bendrų europinių vertybių – laisvės, teisingumo ir solidarumo – svarbą, prelegentė paminėjo konkrečius sprendimus, kuriuos ES numato priimti artimiausiu metu. Tai tarptinklinio ryšių tarifų sumažinimas, finansinių atsiskaitymų supaprastinimas, parama žemės ūkiui bei atviros oro erdvės sutartis su JAV. „ES gyventojai mus vertins pagal tai, ką sugebėjome pasiekti“, – teigė A. Merkel.
Pavadinęs priimtą deklaraciją „geru dokumentu“, Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso pasidžiaugė, jog ES įsipareigojo veiksmingiau spręsti energetikos ir klimato kaitos problemas, taip pat iki 2009 m. sukurti naują teisinį pagrindą. „Mums reikia veiksmingesnių ir demokratiškesnių institucijų“, – teigė J.M. Barroso. Pažymėjęs, jog „politinė valia tam yra“, Komisijos pirmininkas paragino visas ES šalis kartu atremti globalizacijos iššūkius. „Neteisinga, kai valstybių politikai prisiima visą garbę, o dėl problemų kaltina Briuselį... Atsakomybe turime dalintis visi“, – kalbėjo J.M. Barroso.
Veliau kalbėjo EP politinių frakcijų atstovai. Europos liaudies partijos lyderis Joseph Daul (Prancūzija) paragino suvokti, kad ne visur pasaulyje vyrauja taika, saugumas ir gerovė, todėl svarbu įvertinti ES pasiekimus ir jais pasidžiaugti. „ES nėra panacėja, bet ji gali pasiekti daugiau negu atskiros valstybės“, – teigė prelegentas. Tuo tarpu Socialistų frakcijos vadovas Martin Schulz (Vokietija) sakė, kad „Europos integracija privalo vykti toliau“, todėl svarbu galvoti apie būdus išspręsti konstitucinę krizę. Pažymėjęs, jog „be vidaus reformų ES negalės plėstis“, EP narys kritikavo Lenkijos ir Čekijos prezidentus už šių reformų „stabdymą“.
Liberalų ir demokratų aljanso vadovas Graham Watson (Jungtinė Karalystė) kvietė įvertinti ES vaidmenį užtikrinant saugumą, gerovę ir galimybes. Pagyręs kanclerę A. Merkel, deputatas paragino skirti daugiau moterų į vadovaujančius politinius postus. Savo ruožtu EP narys kritikavo Berlyno deklaracijos rengimą už uždarų durų. Pažymėjęs, jog „ES nėra vienos politinės partijos projektas“, G. Watson ragino „vėl įtraukti ES piliečius“ į sprendimus.
Sąjungos už tautų Europą lyderė Cristiana Muscardini (Italija) apgailestavo, jog Berlyno deklaracijoje Europai „nepavyko pripažinti savo šaknų“. Kita italė, Žaliųjų atstovė Monica Frassoni pasmerkė tai, jog kai kurios ES šalys sprendžia savo energetikos problemas „ant V. Putino kilimėlio“, ir pasiūlė atsisakyti „neveiksmingo“ tarpvyriausybinio metodo ES sprendimuose.
„Ši deklaracija skirta tik Europos valdantiesiems, o ne jos gyventojams“, – pareiškė Europos vieningųjų kairiųjų atstovė Gabriele Zimmer (Vokietija). Deputatė kritikavo tai, kad joje neminimas skurdas ir nedarbas, taip pat kad visuomenė nebuvo įtraukta į jos rengimą. Kalbėtoja paragino iš ES Konstitucijos projekto išbraukti dalis apie rinkos liberalizavimą ir karinių pajėgų kūrimą.
Pasmerkęs Vokietijos pastangas „užmaskuoti ES Konstituciją“ pakeitus jos pavadinimą, Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos atstovas Jens Peter Bonde (Danija) ragino paskutinį žodį dėl jos suteikti „piliečiams, o ne valdininkams, ministrams ar lobistams“.
Tapatybės, tradicijų ir suverenumo frakcijos lyderio Bruno Gollnisch (Prancūzija) nuomone, labiau atsivėrusi pasauliui Europa „importavo skurdą ir žemos kokybės darbą“, todėl Romos sutarties penkiasdešimtmečio šventė yra „didelis cinizmas“ ir „cirkas, parodantis, kad nebeturime moralinių vertybių“. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausančio deputato Jim Allister (Jungtinė Karalystė) nuomone, Berlyno deklaracijoje „trūksta esmės“, ES integracija piliečiams yra „primesta“, o už taiką Europoje pirmiausia turėtume dėkoti NATO.
Svarstymas: 2007-03-28
20070326IPR04616 Berlyne rengiamo minėjimo tinklalapis Apie jubiliejaus renginius Lietuvoje Deklaracija Romos sutarčių pasirašymo 50-mečio proga EP Pirmininko H.G. Pötteringo kalba Romos sutarčių pasirašymo 50-ųjų metinių proga
LT
1
LINK
http://www.bundesregierung.de/Webs/Breg/EN/Homepage/home.html
LT
3
LINK
http://www.eu2007.de/de/News/download_docs/Maerz/0324-RAA/Lithuanian.pdf
LT
4
LINK
/president/speeches/lt/files/sp0017.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070319IPR04342 LT NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
