29.8.2007
PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS
siekiant baigti diskusijas dėl Komisijos pareiškimo
pagal Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį
pateikė Francis Wurtz, Dimitrios Papadimoulis, Athanasios Pafilis, Roberto Musacchio, Willy Meyer Pleite ir Kyriacos Triantaphyllides
GUE/NGL frakcijos vardu,
dėl dėl miškų gaisrų Graikijoje, jų pasekmių ir išvadų, kuriose būtų siūlomos prevencijos ir išankstinio perspėjimo priemonės
Europos Parlamento rezoliucija dėl miškų gaisrų Graikijoje, jų pasekmių ir išvadų, kuriose būtų siūlomos prevencijos ir išankstinio perspėjimo priemonės
Europos Parlamentas ,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 2, 6 ir 174 straipsnius,
–
atsižvelgdamas į savo 2005 m. sausio 13 d. rezoliuciją dėl Buenos Airių konferencijos dėl klimato kaitos, 2005 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl sausros Portugalijoje, 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl sausros Ispanijoje, 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių Europoje, 2006 m. rugsėjo 6 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų, sausrų ir potvynių, 2006 m. gegužės 18 d. rezoliucijos dėl gaivalinių nelaimių, atsižvelgiant į regionų plėtros aspektus,
–
atsižvelgdamas į 1997 m. gruodžio 11 d. į Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto protokolą ir tai, kad 2002 m. kovo 4 d. Bendrija ratifikavo Kioto protokolą,
–
atsižvelgdamas į 2003 m. lapkričio 17 d. reglamentą dėl miškų ir aplinkos sąveikos stebėsenos Bendrijoje (angl. Forest Focus Regulation ) (EB) Nr. 2152/2003.
–
atsižvelgdamas į 1998 m. lapkričio 3 d. Komisijos komunikatą dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos (COM(1998)0649) ir į Parlamento 2006 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos miškininkystės strategijos įgyvendinimo,
–
atsižvelgdamas į Greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonę (COM(2005)0113),
–
atsižvelgdamas į 2005 m. balandžio 20 d. Komisijos komunikatą dėl civilinės saugos priemonių gerinimo ir į Michelio Barniero pranešimą „Dėl Europos civilių gyventojų apsaugos fondo.Europos pagalba“,
–
atsižvelgdamas į Reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą, ir į 2006 m. gegužės 18 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl minėtojo reglamento persvarstymo ( A6-0123/2006 ),
–
atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 15 d. rezoliuciją dėl persvarstytos tvaraus vystymosi strategijos ( B6-0335/2006 ),
–
atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 15–16 d. Briuselyje posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos išvadų 12 punktą,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį,
kadangi Graikija susiduria su šalies istorijoje labiausiai niokojančiais gaisrais, dėl kurių jau yra daugiau nei 70 žuvusiųjų ir tūkstančiai liko benamiais, po šių gaisrų kraštovaizdis primena karo lauką ir yra stipriai pažeistas,
B.
kadangi, kukliais paskaičiavimais, šimtai kaimų, ypač Peloponese ir Evijoje, buvo evakuoti, sugriauti arba sulyginti su žeme, 250.000 hektarų kraštovaizdžio suniokota, nesuskaičiuojami plotai alyvuogių giraičių ir pušynų pavirto pelenais ir tūkstančiai graikų kaimo gyventojų bei ištisi regionai bijo finansinio nuosmukio,
C.
kadangi liepos mėnesį didžiuliai gaisrai jau sunaikino miško plotus Pilio ir Gramos kalnuose, nacionaliniame laukinės gyvūnijos parke Parnitos kalne ir visuose kalnuose aplink Atėnus, todėl Graikijos sostinė neteko miško deguonies, o tai labai pablogino jos ekologinę būklę,
D.
kadangi niokojantys gaisrai tose vietovėse ir netoli miestų sukels didžiulius potvynius,
E.
kadangi miškų gaisrai sukėlė didžiulę ekologinę katastrofą, sunaikino gyvūniją ir augmeniją, įskaitant tinklo „Natura 2000“ vietoves ir kelia grėsmę tarptautiniu mastu labai populiarioms archeologinėms vietovėms, tokioms kaip senoji Olimpija,
F.
kadangi Graikijoje nėra žemės registro nei tinkamo miškų registro ar žemėlapių, šiuo trūkumu dažnai pasinaudoja nesąžiningi statytojai, kurie stato žemės plotuose, po to kai jie išdegė ir buvo išvalyti,
G.
kadangi toks negirdėtas gaisringumas ir gaisrų mastas Graikijoje ir kitose Pietų Europos šalyse dažnai yra nusikalstamos veiklos, kuria siekiama pakeisti žemės paskirtį iš miškų į statybos, ir finansinių spekuliacijų rezultatas,
H.
kadangi Graikijoje susiklostė pavojingas labai nepalankių oro sąlygų derinys – išdžiūvę miškai ir rekordinės karščio bangos, padėtį dar pablogino netinkama miškų priežiūra ir gaisrų prevencijos bei gesinimo priemonių stoka,
I.
kadangi Pietų Italijoje daugelį regionų socialiai, ekonomiškai ir gamtiškai nuniokojo nežaboti gaisrai, kadangi 21 000 hektarų žemės buvo nusiaubta Ispanijoje, ypač Kanarų salose ir Kordoboje (Andalūzijoje), ir šio dešimtmečio didžiausi miškų gaisrai nusiaubė kalnus, kur sudegė pušynai, kurie augo Trodos kalnyne Kipre,
J.
kadangi visoje Europoje, ypač JK ir Rumunijoje kilo dideli potvyniai, padarę žalos namams, infrastruktūrai ir žemės ūkiui,
K.
atsižvelgiant į ekonominę ir socialinę žalą, kurią sukėlė minėtieji gaisrai vietos ir kaimo ekonomikai, gamybinei veiklai ir turizmui,
L.
kadangi miškų gaisrų daugėja taip pat dėl nuolat mažėjančio gyventojų skaičiaus kaimo gyvenvietėse, žemės ūkio veiklos ir su žemės ūkio veikla tradiciškai susijusios veiklos, nepakankamos miškų priežiūros ir dėl to, kad trūksta veiksmingos gaisrų apsaugos politikos, kurioje Bendrijos lygmeniu būtų numatytos tinkamos priemonės ir finansavimas,
M.
kadangi, siekiant užtikrinti efektyvią gaisrų prevenciją ir jų gesinimą gaisrininkus reikia samdyti visai darbo dienai,
N.
kadangi artimesnio bendradarbiavimo ir koordinavimo priemonės regioniniu, valstybiniu ir viršvalstybiniu lygmeniu padėtų mažinti didžiųjų gaivalinių nelaimių ir gaisrų pasekmes ,
O.
kadangi prevencinė miškininkystė sukuria daug nuolatinių darbo vietų, tiesiogiai susijusių su kaimo gyvenviečių gyvenimo būdu ir papročiais,
P.
kadangi Europos Sąjunga turi pripažinti Viduržemio jūros regiono sausrų ir gaisrų specifinį pobūdį ir pritaikyti prevencijos, mokslinių tyrimų, rizikos valdymo, civilinės gynybos ir solidarumo priemones,
Q.
kadangi, jei gaivalinių nelaimių prevencijos, sušvelninimo ir valdymo priemonės bei pasiruošimas toms nelaimėms nebus aktyviai skatinami, jos per vos keletą dienų gali labai neigiamai paveikti pasekmes šalies ekonomikos augimą,
R.
kadangi per penkias savaites Bendrijos civilinės saugos mechanizmas devynis kartus buvo panaudotas tokių pačių nelaimių atvejais ir septynis iš jų nelaimės vyko tuo pačiu metu; kadangi valstybių narių parama buvo nepakankama siekiant užtikrinti greitą ir atitinkamą civilinę apsaugą visais šiais pavojaus atvejais,
1.
reiškia gilų liūdesį dėl aukų skaičiaus ir solidarumą su Graikijos bei Italijos tautomis, siūlo užuojautą šeimoms, kurios prarado savo narius;
2.
sveikina drąsias profesionalių ir savanorių gaisrininkų, kurie rizikavo gyvybėmis gesindami gaisrus ir gelbėdami žmones, pastangas;
3.
ragina Komisiją skirti Solidarumo Fondo ir kitų Bendrijos priemonių lėšų siekiant sušvelninti pasekmes ir patenkinti materialinius visų miškų gaisrų aukų ir tiesioginių jų šeimos narių poreikius;
4.
ragina Komisiją pertvarkyti esamus fondus ir priemones taip, kad jos apimtų visus veiksmus, reikalingus visiškai, greitai ir tiesiogiai atlyginti aukoms ir atkurti regionų ekonomiką bei toliau bendradarbiauti su nacionalinėmis įstaigomis siekiant paremti nukentėjusius gyventojus, sumažinti gaisrų ir potvynių poveikį aplinkai, teikti visuomeninę pagalbą atkuriant paveiktų vietovių gamybos galimybes, atnaujinti darbo vietų kūrimo procesą ir imtis reikiamų priemonių, siekiant kompensuoti socialines išlaidas, atsiradusias dėl darbo ir kitų pajamų šaltinių praradimo; ragina Komisiją dar labiau paspartinti visas atitinkamas Bendrijos administracines procedūras, ypač tas, kurios susijusios su būtinybe pakeisti struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo programas siekiant, kad darbas su fondais taptų lankstesnis;
5.
ragina Komisiją įdiegti neeilines, ypač finansinio pobūdžio, Bendrijos pagalbos priemones Graikijai, siekiant padėti reabilituoti regionus, kurie labai nukentėjo ekologiniu, kraštovaizdžio ir ekonominiu požiūriu; ragina Komisiją prisidėti prie finansavimo priemonių šalinant žalą registruotą Lakonijoje, Mesinijoje, Ilijoje, Evijoje ir kitose Graikijos dalyse, siūlant kompensacijas ir pašalpas nukentėjusiesiems ir visiškam išdegintų vietovių atsodinimui bei artėjančių potvynių valdymui;
6.
mano, kad 2007–2013 m. finansinėje perspektyvoje reikėtų numatyti Bendrijos miškų gaisrų apsaugos programą, kuri skatintų tinkamai finansuoti miškų gaisro apsaugos ir rizikos valdymo iniciatyvas, kurios būtų suderintos su žemės ūkio ir struktūrinės politikos priemonėmis;
7.
smerkia tų asmenų, kurie tyčia padegė miškus ir sunaikino tūkstančius hektarų saugomos miško žemės ir Viduržemio jūros regiono augmenijos, veiksmus ir tikslus; reiškia susirūpinimą dėl vietos nusikalstamų grupuočių ir miško bei (arba) apsaugotos žemės sunaikinimo sąsajų ir ragina nacionalines valdžios institucijas sugriežtinti teisės aktus, kuriais siekiama kovoti su šiais pasibaisėtinais veiksmais, kurie vis kartojasi tose pačiose vietovėse;
8.
nerimauja dėl didėjančio gaivalinių nelaimių skaičiaus, kurio, ekspertų nuomone, pagrindinė priežastis – klimato kaita ir ekstremalių oro sąlygų padažnėjimas;
9.
ragina sukurti specialius apsaugos planus toms Viduržemio jūros valstybėms narėms, kurių kaimo gyvenvietės yra miškingose vietovėse, kurios yra tokių gaivalinių nelaimių, kaip šią vasarą Graikijoje, priežastis;
10.
pritaria miškininkystės politikos, kuri įdiegtų prevencines priemones ir miškų atsodinimą, nustatymo finansavimui;
11.
mano, kad daugelis gaisrų, ypač Graikijoje ir Italijoje, tačiau taip pat ir kitose šalyse, yra nusikalstamos veiklos, kuria siekiama sunaikinti miškus ir pakeisti tų vietovių paskirtį kita, pelno siekiančia, padariniai;
12.
ragina valstybes nares imtis griežtų priemonių, siekiant pagerinti ir įgyvendinti miškų apsaugos teisinę bazę ir susilaikyti nuo komercializacijos, žemės paskirties keitimo ir privatizavimo, tuo sumažinant kišimąsi ir spekuliaciją;
13.
ragina valstybes nares nedelsiant reaguoti į gaisrų gesinimo išteklių ir personalo stygių ir reorganizuoti atitinkamas tarnybas, atsižvelgiant į klimato kaitą, nuolat kylančią oro temperatūrą ir ilgalaikes sausras;
14.
pritaria Miškų apsaugos fondo, skirto visų Viduržemio jūros valstybių miškingoms vietovėms, įsteigimui;
15.
pripažįsta, kad šių metų patirtis parodo, kad reikia stiprinti Bendrijos civilinės saugos prevencijos, pasirengimo ir atsako priemones miškų ir kitų gaisrų srityje ir skatina Komisiją imtis šios veiklos;
16.
ragina Komisiją tirti bendradarbiavimo su ES kaimyninėmis šalimis ir kitomis trečiosiomis šalimis galimybes, kovojant prieš pragaištingus gaisrus ir keičiantis geriausia praktika ir (arba) pajėgimais rizikingų vasaros mėnesių laikotarpiu, siekiant geriau pasiruošti miškų gaisrų sezonui 2008 m;
17.
pabrėžia poreikį toliau plėsti greitojo reagavimo galimybes, paremtas valstybių narių civilinės saugos moduliais, kaip ragina 2005 m. birželio 16 ir 17 d. Briuselio Europos Taryba, ir apsvarstyti galimybę įkurti nuolatines kritiškų padėčių intervencijos pajėgas;
18.
mano, kad savanoriška Civilinės saugos programos veikla turėtų būti nedelsiant skatinama ir remiama, įskaitant pagrindinį mokymą ir pagal šiuolaikines technologijas sukurtą įrangą, todėl, kad ši programa – vienas iš pagrindinių išteklių, kuriais pasikliauna valstybės narės, kovodamos su gaivalinių nelaimių sukeltomis kritiškomis padėtimis, ir ragina paruošti bendrą protokolą dėl šių gaisrų prevencijos ir kovos su jais;
19.
džiaugiasi valstybių narių ir trečiųjų šalių solidarumu padedant valstybėms, kurioms reikėjo pagalbos kilus miškų gaisrų kritiškoms padėtims, ir dalinantis aviacija, gaisrų gesinimo įranga ir profesine patirtimi;
20.
pripažįsta Monitoringo ir informavimo centro indėlį remiant ir sudarant galimybes kritinių padėčių metu mobilizuoti ir koordinuoti civilinės apsaugos pajėgas; tačiau pastebi, kad valstybių narių kovos su gaisrais ištekliai, ypač aviacija, riboti ir kad valstybės narės ne visada galis suteikti pagalbą, ypač tais atvejais, kai joms pačioms reikia šių išteklių;
21.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir regioninės bei vietos valdžios institucijoms, atsakingoms už gaisrų paveiktas vietas.
