Dienos įvykių apžvalga : 10-05-2005
Redaktorius: Robertas Pogorelis
Sekretoriatas: Asta Vasiliauskaitė
Baigta redaguoti: 15:00 val.
Parlamento procedūrų kodai
Serija A
Pranešimai ir rekomendacijos
Serija B
Rezoliucijos ir klausimai žodžiu
Serija C
Kitų institucijų dokumentai
*
Konsultacijų procedūra
**I
Bendradarbiavimo procedūra (1-asis svarstymas)
**II
Bendradarbiavimo procedūra (2-asis svarstymas)
***
Pritarimo procedūra
***I
Bendro sprendimo procedūra (1-asis svarstymas)
***II
Bendro sprendimo procedūra (2-asis svarstymas)
***III
Bendro sprendimo procedūra (3-asis svarstymas)
Santrumpos
- Frakcijos: žiūrėkite kitame puslapyje
BE
Belgija
IT
Italija
PL
Lenkija
CZ
Čekija
CY
Kipras
PT
Portugalija
DK
Danija
LV
Latvija
SI
Slovėnija
DE
Vokietija
LT
Lietuva
SK
Slovakija
EE
Estija
LU
Liuksemburgas
FI
Suomija
EL
Graikija
HU
Vengrija
SE
Švedija
ES
Ispanija
MT
Malta
UK
Jungtinė Karalystė
FR
Prancūzija
NL
Nyderlandai
IE
Airija
AT
Austrija
Keitimo kursas
1 euras = 3,45 lito
Frakcijos Pagal 2005-05-10
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
Iš viso
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Socialinė ir darbo politika
Ar 48 val. darbo savaitė galės būti pratęsta?
Alejandro CERCAS (PSE, ES)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl tam tikrų darbo laiko organizavimo aspektų
Dok.: A6-0105/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-10
Balsavimas: 2005-05-11
Antradienį Parlamentas apsvarstė pranešimą dėl direktyvos, kuria siekiama pakeisti kai kuriuos darbo laiko organizavimo aspektus. Balsavimas dėl šio pranešimo numatytas trečiadienį.
Šiuo metu galiojanti direktyva apriboja darbo savaitę iki 48 valandų, nebent darbuotojas pats sutinka dirbti ilgiau ("savanoriškos išimties" arba opt-out principas). Komisija pasiūlė išlaikyti šią ilgesnio darbo laiko galimybę, bet sugriežtinti jos taikymo sąlygas tais atvejais, kai nėra kolektyvinės sutarties. Tuo tarpu Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas norėtų, kad per trejus metus nuo naujosios direktyvos įsigaliojimo būtų pereita prie maksimalios 48 valandų darbo savaitės, nenumatant išimčių.
Siekiant užtikrinti 48 valandų darbo savaitės apribojimą, Komisija pasiūlė į "darbo laiko" sąvoką neįtraukti neaktyvaus budėjimo laiko. Tačiau Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas siūlo, atsižvelgiant į Europos teisingumo teismo sprendimus, neaktyvų budėjimą skaičiuoti kaip darbo laiką, tačiau leisti ES šalims kitaip skaičiuoti maksimalią darbo savaitę.
Deputatų nuomone, dirbant kelis darbus, bendras darbo laikas turi būti apskaičiuojamas sudedant kontraktuose nurodytus laikotarpius.
Antradienio debatuose ES Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių komisaras Vladimiras ŠPIDLA pažymėjo, jog pateikdama direktyvos projektą Komisija stengėsi suderinti darbuotojų socialinės apsaugos siekį su pastangomis suteikti daugiau lankstumo darbdaviams didinant darbuotojų našumą ir motyvaciją. Komisaras teigė, jog daugeliu klausimų Parlamento ir Komisijos nuomonės yra "artimos", tačiau Komisija negali sutikti su savanoriškos išimties panaikinimu. V. Špidla išreiškė pasiryžimą "siekti kuo veiksmingesnio kompromiso su Parlamentu" šiuo klausimu. Paminėjęs neaktyvaus budėjimo laiko traktavimo klausimą, prelegentas patikino, jog "Komisija pakeis savo siūlymus" atsižvelgdama į Parlamento nuomonę.
EP Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešėjas Alejandro CERCAS (PSE, ES) sakė, jog piliečiai tikisi, kad ES įgyvendins konkrečius jų lūkesčius ir prisidės prie jų socialinės gerovės. Prelegentas paragino kurti Europos socialinį modelį "nesižvalgant už Atlanto" ir užtikrinant vienodą teisinę bazę visose ES šalyse. Jis pasiūlė Parlamentui panaikinti savanoriškos išimties principą, kuris "kertasi su direktyva dėl sveikatos ir saugos darbe", o neaktyvaus budėjimo laiką traktuoti kaip darbo laiką. Pasak A. Cercas, suteikiant daugiau lankstumo darbdaviams, būtina tuo pačiu padidinti socialinę darbuotojų apsaugą. Pranešėjo teigimu, savanoriškos išimties bei darbuotojams nepalankaus darbo laiko traktavimo idėjos yra "stumiamos tam tikrų interesų grupių".
Lietuvos deputatė Danutė BUDREIKAITĖ (ALDE, LT) pažymėjo sunkią darbuotojų padėtį naujose ES šalyse, kuriose darbdaviai dažnai piktnaudžiauja savo padėtimi ir grasina atleisti darbuotojus, nesutinkančius dirbti didesnį valandų skaičių. Pasak prelegentės, savanoriškos išimties galimybė "dar labiau pablogins darbuotojų būklę", sukels nepageidaujamų padarinių šeimoms, vaikų auklėjimui. D. Budreikaitė teigė, jog ekonominio augimo vardan negalime užmiršti "vieno svarbiausių ES steigimo motyvų - užtikrinti piliečių gerovę". Kalbėdama apie kelis darbus dirbančius žmones, prelegentė nepritarė pasiūlymui skaičiuoti bendrą darbo laiką sudedant kontraktuose nurodytus laikotarpius, nes tai "atimtų galimybę [šiems žmonėms] užsidirbti pragyvenimui". Kalbos pabaigoje Lietuvos deputatė pasiūlė palikti abu klausimus nuspręsti pačioms ES šalims.
Išoriniai ryšiai
H. Karzajus: Afganistanui reikia ES pagalbos
Antradienio vidurdienį Parlamentas išklausė iškilmingą Afganistano prezidento Hamido Karzajaus (Hamid KARZA ï ) kalbą.
Pradėdamas iškilmingą posėdį, EP pirmininkas Chosė Borelis (José BORRELL ) pasveikino H. Karzajų, tapusį "tvirtu savo šalies lyderiu", vedančiu Afganistaną demokratijos keliu. Pažymėjęs esminį žiniasklaidos vaidmenį demokratizuojant šalį, Ch. Borelis pasidžiaugė, jog Afganistane vis labiau įtvirtinamos piliečių teisės, didėja moterų vaidmuo visuomenėje. "Esame pasirengę su jums dirbti petys petin, kuriant stabilią ir demokratinę valstybę", - sakė Ch. Borelis. Prelegentas informavo apie ES ketinimus atsiųsti delegacijas, kurios įvertintų padėtį Afganistane bei stebėtų rugsėjį vyksiančius šalies parlamento rinkimus.
Pradėdamas savo kalbą, H. Karzajus palygino šiandieninį Afganistaną su Europa po Antrojo pasaulinio karo. Pasak prelegento, tarptautinės bendruomenės pagalbos bei saugumo garantijų dėka Europa sugebėjo pasiekti taikingo šalių bendradarbiavimo, kuriuo šiandien žavisi visas pasaulis. "Jūs mums rodote, kokia galėtų būti mūsų regiono ateitis - taikos, vienybės ir bendradarbiavimo ateitis", - sakė H. Karzajus. Prelegentas padėkojo ES už didžiulę ekonominę, karinę ir techninę pagalbą, kurią ji suteikė Afganistanui per pastaruosius trejus metus.
H. Karzajus pasidžiaugė savo šalies pasiekimais. "Šiandien mes turime atvirą ir progresyvią konstituciją, kuri apsaugo žmogaus teises, užtikrina moterų ir vyrų lygybę, numato laisvą rinką ir sukuria prielaidas atsakingai valdžiai", - sakė jis. Prezidentas pasidžiaugė, jog nuginkluoti kovotojai, atkuriama teisingumo sistema, vykdoma administracijos reforma, stiprėja pilietinė visuomenė, įtvirtinta žiniasklaidos laisvė. Šalyje įvesta nauja valiuta, pažabota infliacija, ženkliai išaugo užsienio investicijos ir tarptautinė prekyba, padidėjo atlyginimai.
Prezidentas padėkojo Tarptautinėms saugumo pagalbos pajėgoms, kuriose ES vaidina esminį vaidmenį. Pasak H. Karzajaus, šios pajėgos užtikrino saugią aplinką, kurioje minėti pasiekimai tapo įmanomi.
"Daug kas padaryta, tačiau rimti iššūkiai išlieka", teigė prelegentas. Dėl vieno didžiausių pasaulyje kūdikių mirtingumo ir trumpos gyvenimo trukmės Afganistano "žmogaus raidos rodiklis" tebėra vienas žemiausių pasaulyje. Naujoji valdžia dar nepakankamai išgali užtikrinti saugumą šalyje, sustabdyti aguonų auginimą bei narkotikų verslą. H. Karzajus paprašė ES pagalbos toliau stiprinant Afganistano stabilumą, demokratiją ir plėtrą. "Šiandien Afganistanui taip pat reikia pagalbos, kaip jos reikėjo Europai prieš 60 metų", teigė prelegentas ir dar kartą padėkojo ES už suteiktą paramą jo šaliai.
Transportas
Valstybės turės užtikrinti uostų saugumą
Jeanine HENNIS-PLASSCHAERT (ALDE, NL)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl uostų apsaugos stiprinimo
Transporto ir turizmo komitetas
Dok.: A6-0031/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas ir balsavimas: 2005-05-10
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl uostų apsaugos stiprinimo direktyvos, kurios tikslas - apsaugoti uostus nuo terorizmo.
Po teroro aktų Vašingtone, Niujorke ir Madride, Tarptautinės jūrų organizacijos ir Tarptautinės darbo organizacijos darbo grupė priėmė uostų saugumo praktikos kodeksą, įsigaliojusį 2004 m. liepą. Kaip ir pernai priimtu reglamentu (Nr. 75/2004) dėl laivų ir uostų infrastruktūrų saugumo stiprinimo, šia direktyva siekiama įteisinti šio kodekso nuostatas ES mastu bei jas sukonkretinti.
Direktyva įpareigoja ES valstybes nustatyti uosto apsaugos instituciją ir kiekvienam uostui paskirti uosto saugos pareigūną. Taip pat reikalaujama įkurti patariamąjį uosto saugos komitetą. Valstybės taip pat įpareigotos paruošti uosto pavojų įvertinimus, kuriais remiantis būtų sudaromi uosto saugumo užtikrinimo planai. Direktyvoje taip pat pateikiamos informacijos slaptumo ir platinimo nuostatos.
Pasiekti kompromisai derybose su Taryba ir Komisija turėtų leisti išvengti antrojo svarstymo. Direktyva turėtų įsigalioti ne vėliau kaip 2007 m. sausio 1-ąją.
Vidaus rinka
Skirtingų ES šalių bendrovėms bus paprasčiau jungtis
Klaus-Heiner LEHNE (PPE/DE, DE)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl skirtingų ES valstybių akcinių bendrovių jungimosi
Dok.: A6-0089/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Balsavimas (be debatų): 2005-05-10
Parlamentas pirmuoju svarstymu patvirtino direktyvą, kuria siekiama palengvinti akcinių bendrovių jungimąsi, peržengiantį vienos ES valstybės ribas. Direktyva apima ir atvejus, kai viena bendrovė įsigyja kitą, ir atvejus, kai iš dviejų ar daugiau bendrovių suformuojama nauja.
Šiuo metu skirtingų ES valstybių narių akcinės bendrovės, nusprendusios jungtis, susiduria su daugybe teisinių ir administracinių sunkumų. Pagal priimtą direktyvą, besijungiančioms kelių ES šalių bendrovėms dažniausiai galios nacionalinės teisės nuostatos, taikomos valstybės viduje vykstančiam jungimuisi. Tai supaprastins jungimosi procedūras ir ypač pasitarnaus smulkioms bei vidutinėms įmonėms. Jungtis galės tik tokio tipo bendrovės, kurioms atitinkamų šalių įstatymai tai leidžia. Jungimosi projektas kiekvienai besijungiančiai bendrovei turės būti paskelbtas ne vėliau kaip prieš mėnesį iki visuotinio akcininkų susirinkimo. Besijungiančių bendrovių valdymo organai turės parengti akcininkams skirtą pranešimą, kuriame pagrįstų jungimosi teisinius ir ekonominius aspektus bei paaiškintų, kokios įtakos susijungimas turės akcininkams, kreditoriams ir darbuotojams. Ekspertų pranešimo nereikalaujama, jei jo atsisako visi visų susijungiančių bendrovių akcininkai.
Darbuotojų dalyvavimas bendrovės valdyme bus nustatomos tos šalies įstatymais, kurioje įsikūrusi naujosios bendrovės buveinė. Nereikalaujama įstatymu numatyti privalomo darbuotojų dalyvavimo po susijungimo susikūrusios bendrovės valdyme. Tačiau jei bent vienoje iš susijungusių įmonių dirbo daugiau kaip 500 darbuotojų ir šalies įstatymai naujai susikūrusiai įmonei leidžia turėti mažesnę darbuotojų dalyvavimo apimtį negu buvusi, darbuotojų dalyvavimo naujosios bendrovės valdyme apimtis nuspręs speciali derybų institucija. Nepavykus pasiekti susitarimo, būtų pritaikyta didžiausia dalyvavimo apimtis iš tų, kurios buvo besijungiančiose bendrovėse, jei ji numato bent trečdalio darbuotojų atstovavimą.
Valstybė turės paskirti teismą, notarą arba kitą kompetentingą instituciją, kuri tirtų jungimosi procedūrų teisėtumą. Parlamentarų siūlymu, valstybės galės nuspręsti netaikyti šios direktyvos tais atvejais, kai jungimesi dalyvauja kooperatyvinė bendrovė.
Direktyva įsigalios po dvejų metų; per šį laiką šalys turės pasiruošti įgyvendinti jos nuostatas.
Žurnalistų klausimams: Federico de Girolamo - tel. (32-2) 28 31389, mob. tel. (32) 498 98 3591,el. paštas: lega-press@europarl.eu.int
Aplinka
Priemonės užtikrinti paplūdimių vandens kokybę
Jules MAATEN (ALDE, NL)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl paplūdimių vandens kokybės užtikrinimo
Dok.: A6-0102/2005
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-09
Balsavimas: 2005-05-10
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl direktyvos, kurioje siūlomos priemonės užtikrinti paplūdimių vandens kokybę.
ES šalims siūloma įvertinti vandens kokybę visuose paplūdimiuose kaip "patenkinamą", "gerą" arba "puikią". Deputatai siūlo įpareigoti ES šalis užtikrinti, kad iki 2011 m. maudymosi sezono pabaigos vanduo visuose paplūdimiuose būtų bent "patenkinamos" būklės.
Parlamentas sutiko su Tarybos pasiūlymu "vidaus vandenų" maudyklėms taikyti mažiau griežtas normas negu pajūrio paplūdimiams. Parlamento priimti pakeitimai taip pat įpareigoja ES šalis sukurti kritinių situacijų planus potvynių, nelaimingų atsitikimų ar avarijų atvejams. Direktyva taip pat įpareigoja valstybes nuolat stebėti vandens kokybę bei informuoti apie ją gyventojus. Per dvejus metus nuo direktyvos įsigaliojimo bus nustatyti informaciniai ženklai, kuriuos bus privalu iškabinti visuose ES paplūdimiuose, pranešant apie vandens kokybę. Ši informacija taip pat turės būti pateikiama internete.
Pagal bendro sprendimo procedūrą, Parlamento pasiūlyti pakeitimai turės būti suderinti su Tarybos pozicija Taikinimo komitete.
Žurnalistų klausimams: André Riche, tel. (32) 498 98 3585, el. paštas: envi-press@europarl.eu.int
Kultūra
Europos filmai turėtų būti archyvuojami
Gyula HEGYI (PSE, HU)
Dėl EP Tarybos rekomendacijos dėl kinematografijos paveldo ir susijusios pramoninės veiklos konkurencingumo
Dok.: A6-0101/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-05-09
Balsavimas: 2005-05-10
Parlamentas pritarė Komisijos pasiūlytai rekomendacijai dėl kinematografijos paveldo išsaugojimo.
Kinas turi ne vien meninę ir pramoginę, bet ir istorinę reikšmę. Pasak pranešėjo Gyula HEGYI (PSE, HU), "jei prarastume senus filmus, naujosios kartos sunkiai suprastų savo protėvius". Be to, kino pramonė pajėgi sukurti daugiau darbo vietų ir prisidėti prie ekonominio augimo, o tai atitinka Lisabonos strategijos tikslus.
Komisija pasiūlė išsaugoti po vieną Europoje pastatytų filmų kopiją nacionaliniame archyve. Parlamentas siūlo įteisinti, jog tai būtų privaloma padaryti prieš pradedant demonstruoti filmą. ES šalių archyvų sistemos turi būti standartizuotos, kad jais galėtų pasinaudoti įvairių šalių mokslininkai. Deputatai taip pat siūlo plačiau naudoti naujas (ypač skaitmenines) technologijas archyvuojant filmus bei padaryti šiuos archyvus lengviau pasiekiamus neįgaliesiems.
Ši rekomendacija yra tik patariamojo pobūdžio. Kitoje Komisijos pasiūlymo dalyje numatomos priemonės užtikrinti valstybės subsidijas kinematografijai. Šioje srityje Parlamentas neturi galios pakeisti Komisijos siūlymą.
