GALUTINIS
A6-0137/2006
25.4.2006
ANTRASIS PRANEŠIMAS
su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos sveikatos priežiūros darbuotojų apsaugos nuo per kraują perduodamų virusų susižalojus adatomis
(2006/2015(INI))
Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas
Pranešėjas:
Stephen Hughes
(Iniciatyva: Darbo tvarkos taisyklių 39 straipsnis)
PE 374.502v01-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
PASIŪLYMO DĖL REZOLIUCIJOS PRIEDAS. IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PAGEIDAUJAMO PASIŪLYMO TURINIO 6
PROCEDŪRA...........................................................................................................................11
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
su rekomendacijomis Komisijai dėl Europos sveikatos priežiūros darbuotojų apsaugos nuo per kraują perduodamų virusų susižalojus adatomis
( 2006/2015(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 192 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 39, 45 ir 168 straipsnius,
– atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių, skirtų gerinti darbuotojų saugos ir sveikatos sąlygas, diegimo
OL L 183, 1989 6 29, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 30 d. Tarybos direktyvą 89/655/EEB dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų
OL L 393, 1989 12 30, p. 13. ,
– atsižvelgdamas į 2000 m. rugsėjo 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/54/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe
OL L 262, 2000 10 17, p. 21. ,
– atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl sveikatą ir saugą darbe reglamentuojančių direktyvų nuostatų įgyvendinimo ( KOM(2004)0062 ),
– atsižvelgdamas į 2004 m. Europos konkurencingumo ataskaitą ( SEC(2004)1397 ),
– atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl prisitaikymo prie darbe ir visuomenėje vykstančių pokyčių: nauja 2002–2006 m. Bendrijos strategija dėl sveikatos ir saugos darbe ( KOM(2002)0118 ),
– atsižvelgdamas į Parlamento 2005 m. vasario 24 d. rezoliuciją dėl sveikatos ir saugos darbe skatinimo
OL C 304 E, 2005 12 1, p. 400. ,
– atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ( A6-0137/2006 ),
– atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto antrąjį pranešimą ( A6‑0218/2006 ),
A. kadangi susižalojus adatomis galima užsikrėsti daugiau kaip 20 gyvybei pavojingų virusų, įskaitant hepatitu B, hepatitu C ir ŽIV/AIDS, o tai kelia rimtą pavojų visuomenės sveikatai,
B. kadangi užsikrėtimų hepatitu B, hepatitu C ir ŽIV nuolat daugėja, o Jungtinių Tautų Kovos su AIDS programoje (UNAIDS) pranešama apie daugiau kaip 40 milijonų ŽIV atvejų visame pasaulyje ir daugiau kaip 5 milijonus hepatito C atvejų visame pasaulyje,
C. kadangi nepriklausomi tyrimai parodė, kad daugumos susižalojimų adatomis galima išvengti patobulinus švietimą, pagerinus darbo sąlygas ir naudojant saugius medicinos instrumentus,
D. kadangi dabartiniai Europos teisės aktai praktiškai neturėjo įtakos sveikatos apsaugos srities darbuotojų apsaugai nuo susižalojimo adatomis,
E. kadangi labai trūksta slaugos personalo, o remiantis Prancūzijoje ir Didžiojoje Britanijoje atliktais tyrimais, pagrindinė slaugos darbuotojo profesijos nepatrauklumo priežastis yra kasdieninė profesinė rizika; ir kadangi 2004 m. Europos konkurencingumo ataskaitoje ( SEC(2004)1397 ) Komisija pripažįsta, kad nuolat augantis sveikatos apsaugos darbuotojų trūkumas Europos Sąjungoje kelia ypatingą nerimą,
F. kadangi Europos Komisija pateikė vien nuviliančius atsakymus į įvairių Europos Parlamento narių užduotus klausimus, pabrėžiančius poreikį kuo skubiau imtis konkrečių veiksmų sveikatos priežiūros darbuotojams apsaugoti,
G. primena Komisijai, kad tokie veiksmai turėtų atitikti reglamentavimo gerinimo iniciatyvą, įskaitant teisės aktų, kurie pasirodė neveiksmingi, pakeitimą,
H. kadangi Parlamentas Europos Komisijai jau keletą kartų sakė, kad yra susirūpinęs dėl sveikatos priežiūros darbuotojų gyvybei pavojų keliančių profesinių grėsmių, kurių randasi susižeidus užkrėstomis adatomis; paskutinį kartą šį nerimą keliantį klausimą Parlamentas išdėstė pirmiau minėtoje 2005 m. vasario 24 d. rezoliucijoje, kurioje raginama iš naujo svarstyti Direktyvą 2000/54/EB, ypatingą dėmesį atkreipiant į pavojų, atsirandantį dirbant su adatomis ir kitais aštriais medicinos instrumentais,
I. kadangi praėjo daugiau kaip 12 mėnesių nuo to laiko, kai Parlamentas pateikė prašymą patobulinti atitinkamus teisės aktus, tačiau nebuvo parengta jokio pasiūlymo pagal Darbo tvarkos taisyklių 39 straipsnio 2 dalį, ir per tą laiką užregistruota beveik milijonas atvejų, kai Europos Sąjungos sveikatos priežiūros darbuotojai susižeidė adatomis; daugelio šių susižalojimų buvo galima išvengti. Dėl kai kurių iš šių susižeidimų galima užsikrėsti mirtinais per kraują perduodamais virusais, be to, susižaloję sveikatos priežiūros darbuotojai ir jų šeimos gali ilgą laiką kankintis nežinodami, ar jie užsikrėtė gyvybei pavojų keliančia infekcija, ar ne,
1. prašo Komisiją per tris mėnesius nuo šios rezoliucijos priėmimo datos pateikti Parlamentui, remiantis Sutarties 137 ir 251 straipsnių nuostatomis, pasiūlymą dėl direktyvos, kuria būtų keičiama Direktyva 2000/54/EB;
2. patvirtina, kad Vokietijos Federacinėje Respublikoje iki šiol taikytas modelis, papildytas Ispanijos patirtimi, galėtų sudaryti pagrindą naujo teisės akto pasiūlymui;
3. prašo Komisijos sukurti vienodus ES statistinių duomenų apie susižalojimus adatomis pateikimo ir registravimo standartus;
4. patvirtina, kad šiose rekomendacijose laikomasi subsidiarumo principo ir pagrindinių piliečių teisių;
5. mano, kad prašomas teisės akto pasiūlymas neturės jokių finansinių pasekmių;
6. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai.
PASIŪLYMO DĖL REZOLIUCIJOS PRIEDAS. IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL PAGEIDAUJAMO PASIŪLYMO TURINIO
1. INFORMACIJA
1.1. Dažniausiai susižalojama tuomet, kai netyčia įsiduriama galimai paciento krauju užkrėsta adata. Per užkrėstas adatas galima perduoti daugiau nei 20 pavojingų per kraują plintančių virusų, įskaitant hepatito B ir C, taip pat ŽIV virusus. Taip dažniausiai susižaloja medicinos seserys ir slaugos darbuotojai ir gydytojai, tačiau pavojus kyla ir kitam medicinos personalui. Rizikos grupei taip pat priklauso medicinos įstaigų pagalbiniai darbuotojai, pvz., valytojai, skalbėjai ir kt.
1.2. Apie 10 proc. visų Europos Sąjungos darbuotojų dirba sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuose, iš jų didžioji dalis dirba ligoninėse. Taigi sveikatos priežiūros sektorius yra vienas iš daugiausia darbuotojų turinčių sektorių Europoje. Sveikatos priežiūros ir socialinės rūpybos sektoriuose įvykstančių profesinių nelaimingų atsitikimų skaičius yra 30 proc. didesnis palyginti su ES vidurkiu
Žr. KOM(2002) 0118. . Biologinių veiksnių, ypač ŽIV ir hepatito B ir C virusų, poveikis yra vienas iš didžiausių pavojų keliančių faktorių šioje srityje.
1.3. Vienas iš pagrindinių ir pirminių būdų, kuriais sveikatos priežiūros darbuotojai užsikrečia per kraują perduodamais ir potencialiai mirtinais virusais, yra poodiniai susižalojimai tuščiaviduriais kraujo pripildytais aštriais objektais. Tyrimų duomenimis Europoje adatomis susižalojama 1 milijoną kartų per metus
a) EPINet duomenys. Dee May RGN, DMS. Tyrimo laikotarpis: 2000 m. liepa – 2001 m. bir˛elis.
b) Profesinių rizikos veiksnių stebėsena Italijoje: SIROH programa, Gabriella De Carli, Vincent Puro, Vincenzo
Puro, Giuseppe Ippolito ir SIROH grupė, SIROH, 6 – 2002 m.
c) EPINet Ispanija, 1996–2000 m. M. J. Hermandez – Navarette, J. L. Arribas – Llorent, M. Campins Marti, Garcia de Codes
Ilario.
d) Hepatito C viruso perdavimo rizika dėl sveikatos priežiūros darbuotojų patiriamų poodinių susižalojimų, 2003 m., G. De
Carli, V. Puro, G. Ippolito, ir Studio Italiano Rischio Occupazionale da HIV (SIROH) grupė. .
1.4. Sveikatos priežiūros darbuotojai su didele rizika susiduria imdami pacientų kraują, atlikdami intraveninį kateterizavimą, leisdami injekcijas. Net ir nedideliame kraujo mėginyje gali būti gyvybei pavojų keliantis virusas. Infekcijos pavojus priklauso nuo įvairių veiksnių: paciento infekcijos būklės, paciento virusų kiekio, darbuotojo imuninės sistemos stiprumo, susižalojimo gylio, perduoto kraujo kiekio, laikotarpio nuo susižalojimo iki žaizdos dezinfekavimo bei poekspozicinės profilaktikos priemonių buvimo ir taikymo.
1.5. Sveikatos priežiūros sektoriuje šių virusų aptinkama daug dažniau nei paprastai tarp gyventojų
a) ( Wuppertal universitetas) F. Hofmann , N. Kralj, M. Beie. Susižeidimai adatomis sveikatos priežiūros sektoriuje: dažnumas, priežastys
ir prevencijos strategijos. Gesundheitswesen. 2002 m. gegužė. 64(5):259-66.
b) S. Schroebler, Infektionsrisiko durch Nadelstichverletzungen für Beschäftigte im Gesundheitsdienst, in
Dokumentationsband über die 40. Jahrestagung der Gesellschaft für Arbeitsmedizin und Umweltmedizin e.V., Rindt-Druck, Fulda 2000; fortgeführt und ergänzt, persönliche Mitteilung. .
1.6. Rizika užsikrėsti hepatito B virusu gali būti sumažinta skiepijantis, o skubiai pritaikius poekspozicinės profilaktikos priemones galima sumažinti ŽIV perdavimo riziką. Tačiau turint mintyje hepatitą C šios priemonės yra neveiksmingos.
1.7. Tyrimai rodo, kad susižalojimų adatomis kiekį galima žymiai sumažinti naudojant saugius instrumentus. Papildomai susižalojimų adatomis skaičių galima stipriai sumažinti vykdant reguliarius mokymus ir taikant organizacines priemones. Todėl greta instrumentų su apsauga nuo susižalojimo naudojimo, ypatingas dėmesys skirtinas organizacinėms priemonėms, pvz., darbo tvarkos nustatymui, darbuotojų mokymams ir instruktažams bei rizikingos veiklos pavojų suvokimui.
a) Naujausi pasiekimai užkertant kelią profesiniams rizikos veiksniams; 3 t., Nr. 4. Libourne tyrimai. GERES 09/2001.
b) M. H. Mendelson, Chen LBY, L. E. Finkelstein, E. Bailey, G. Kogan. Saugių intraveninių kateterių naudojimo įvertinimas pasitelkiant ligų kontrolės ir prevencijos centrus (CDC) Nacionalinė ligoninių darbuotojų duomenų bazių kontrolės sistema. 4-oji kas dešimt metų rengiama tarptautinė konferencija dėl nozokominių ir su sveikatos priežiūros sektoriumi susijusių infekcijų. 2000 m., kovo 5–9 d. Atlanta, D˛iord˛ija.
c) Šiaurės Prancūzijos tinklo ketverių metų tyrimų rezultatai. Amerikos virusų kontrolės leidinys. 2003 m. spalis. 31(6):357-63. A. Tarantola, F. Golliot, P. Astagneau , L. Fleury, G. Brucker, E. Bouvet; CCLIN Paris-Nord . Kraujas ir kūno skysčiai (BBF). Poveikio kontrolės darbo grupė.
d) N. Louis, G. Vela, Groupe Projet. Évaluation de l’efficacité d’une mesure de prevention des accidents d’exposition au sang au cours du prčlévement de sang veineux. Bulletin Épidémiologique Hebdomadaire 2002 m. 51: 260-261.
e) B. Younger, E. H. Hunt, C. Robinson, C. McLemore. Apsaugą nuo įsidūrimų turinčių švirkštų naudojimo poveikis atsižvelgiant į sveikatos priežiūros darbuotojų patiriamus susižalojimus adatomis. Virusų kontrolė ir epidemiologija. 1992 m. 13: 349-353.
f) D. Abiteboul, I. Lolom, F. Lamontagne, A. Tarantola, J. M. Deschamps, Et. Bouve, ir GERES grupė. GERES (Groupe d’étude sur le risque d’exposition des soignants aux agents infectieux). AES: Peut on se protéger ? Enquźte multicentrique sur les AES des infimier(e)s de Médecine et réanimation. GERES Day, Bichat ligoninė, 2002 m. birželis, Paryžius. .
2. GALIOJANTYS TEISĖS AKTAI
2.1. Direktyvoje 2000/54/EB (septintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) numatytos nuostatos, kurias taikant siekiama apsaugoti darbuotojus nuo rizikos, susijusios su biologinių veiksnių poveikiu darbe. Toliau pateikiamos nuostatos yra itin svarbios aptariamu klausimu:
- Pagal keliamos infekcijos rizikos laipsnį biologiniai veiksniai skirstomi į keturias rizikos grupes (2 straipsnis).
- Kai imamasi įvairios veiklos, kurios metu darbuotojus gali veikti biologiniai veiksniai, darbdavys privalo atlikti rizikos vertinimą (3 straipsnis).
- Jei techniškai neįmanoma užkirsti kelią poveikio rizikai, ji turi būti sumažinta iki tokio reikiamo minimalaus lygio, kad būtų tinkamai apsaugota darbuotojų sveikata ir užtikrinta jų sauga. Turi būti imamasi individualių apsaugos priemonių, rengiami planai, kaip elgtis avarijų metu, nustatomos saugaus atliekų surinkimo, sandėliavimo ir šalinimo priemonės (6 straipsnis).
- Turi būti nustatyta mėginių, imamų iš žmogaus arba gyvūno organizmo, ėmimo, darbo su jais ir jų apdorojimo tvarka (8 straipsnis).
- Sveikatos ir veterinarinės priežiūros patalpose turi būti imamasi tinkamų priemonių, kad būtų užtikrinta ten dirbančių darbuotojų sveikatos apsauga ir sauga (15 straipsnis).
2.2. Tarybos direktyva 89/655/EEB dėl būtiniausių darbo įrenginių naudojimui taikomų darbuotojų saugos ir sveikatos reikalavimų (antroji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) taip pat yra svarbi. 3 straipsnyje nustatomos darbdavio pareigos:
- jis turi užtikrinti, kad darbuotojams naudoti paskirti darbo įrenginiai būtų tinkami arba pritaikyti pavestam darbui atlikti ir nekenktų darbuotojų saugai ir sveikatai;
- turi atkreipti dėmesį į specialias darbo sąlygas ir į pavojus, kylančius naudojant konkrečius darbo įrenginius;
- turi imtis priemonių siekdamas sumažinti tokį pavojų.
Be to, darbuotojams turi būti pateikta informacija apie darbo įrenginius ir su jų naudojimu susijusius pavojus, jie taip pat turi būti mokomi naudotis minėtaisiais darbo įrenginiais (6 ir 7 straipsniai).
3. KODĖL TURI BŪTI TOBULINAMI TEISĖS AKTAI
3.1. Nors galiojančiuose teisės aktuose teoriškai turėtų būti reglamentuojama su susižalojimais adatomis susijusi rizika, tačiau taip nėra. Komisijos pranešime dėl sveikatą ir saugą darbe reglamentuojančių direktyvų nuostatų įgyvendinimo ( KOM(2004)0062 ) ypač kreipiamas dėmesys į viešojo sektoriaus įstaigų, įskaitant ligonines, problemas.
3.2. Įvairios gairės, sąmoningumo didinimo kampanijos ir kitos neteisinio pobūdžio iniciatyvos yra viena teisinio pagrindo dalis; jos turėtų būti taikomos kaip direktyvas papildančios teisinės priemonės
Pavyzdžiui, 2003 m. spalio mėn. Vokietijoje buvo paskelbtas TRBA 250 (biologiniams veiksniams taikomi techniniai reikalavimai) dokumentas, kuriame pateikiamos išsamios rekomendacijos, kaip išvengti susižeidimų aštriais medicinos instrumentais. Jame taip pat buvo kalbama apie apsaugą nuo įsidūrimų turinčias medicinos technologijas. Kadangi reikalavimai pateikiami kaip gairės, nors ir vartojami žodžiai „privalo, turi būti“, šie reikalavimai nėra privalomi ir praktiškai nebuvo labai veiksmingi. Vienas iš TRBA 250 reikalavimų įgyvendinimo kontrolės, kurią atlieka Ekonomikos ir darbo ministerijai patariantis ABAS (Vokietijos komitetas biologinių veiksnių klausimams spręsti) techninis komitetas, būdų – tai vertinti, kiek senų įprastų medicinos instrumentų buvo pakeista naujomis technologijomis, turinčiomis apsaugą nuo įsidūrimo. Šiuo metu šio proceso santykis yra apytiksliai 1 proc. .
3.3. 2004 m. Europos konkurencingumo ataskaitoje (SEC)2004) 1397) pripažįstama, kad visoje Europoje vis labiau trūksta sveikatos priežiūros darbuotojų, ir tai verčia labai susirūpinti. Yra nemažai priežasčių, kodėl karjera sveikatos priežiūros sektoriuje darbuotojų vertinama kaip ne itin patraukli, tačiau vienas iš svarbiausių faktorių yra nuolat pavojų profesinei saugai kelianti rizika darbe.
4. Finansinės pasekmės
4.1. Daugelyje nepriklausomai atliktų tyrimų nagrinėjama trumpalaikė ir ilgalaikė investicijų į saugesnę darbo praktiką ir medicinos įrenginius nauda ir daroma išvada, kad ilgainiui tai padės sutaupyti lėšų.
a) A. Wittmann, F. Hofmann, B. Neukirch, Ch. Thürmer, N. Kralj, S. Schroebler, K. Gasthaus; „Per kraują perduodamos virusinės infekcijos: priežastys, rizika ir prevencijos strategijos“, Bergische Universität Wuppertal , 2005 m. gegužė.
b) Jungtinių Valstijų bendros apskaitos biuras. Teisės akto dėl darbo su medicinos adatomis saugos ir susižalojimų prevencijos poveikio vertinimas;
2000 m. lapkričio 17 d.
c) Priemonės, skirtos užkirsti kelią atsitiktiniams susižalojimams adatomis naudojant saugias adatas, kai imamas kraujas iš venos, veiksmingumo įvertinimas.
Louis Nicole (1), Vela Gilles (2) ir projekto grupė Cellule d’Hygične (higienos skyrius), Centre Hospitalier 06401 – Cannes cedex Département d’Ergonomie (Ergonomikos departamentas), Centre Hospitalier, Kanai.
d) Jungtinių Amerikos Valstijų ligų kontrolės centro vadovėlis saugaus darbo su aštriais medicinos instrumentais tema. Susižalojimo adatomis kaina. .
5. SPECIALIOSIOS NUOSTATOS
5.1. Į Direktyvą 2000/54/EB turėtų būti įtrauktos šios nuostatos:
2 straipsnio ca punktas
„aštrus medicinos instrumentas“ – tai tuščiavidurės adatos (pvz., švirkštuose, lancetuose, specialiuose kraujo mėginiams imti skirtuose prietaisuose naudojamos adatos, adatos su sparneliais ir intraveniniai kateteriai), adatos žaizdoms siūti, skalpeliai ir kiti pjaunantys medicinos įrankiai.“
15 straipsnio 1 dalies ca punktas
„pavojui susižeisti adatomis ir kitais aštriais medicinos instrumentais.“
15 straipsnio 2a dalis
„Saugūs darbo prietaisai, skirti išvengti pjautinių ir durtinių sužalojimų, neturi kelti pavojaus pacientams. Nepažeidžiant antros dalies nuostatų ir įtraukiant atsakingus gydytojus, sveikatos ir veterinarinės priežiūros patalpose turi būti imamasi šių specialių prevencinių priemonių siekiant apsaugoti darbuotojus nuo susižalojimų adatomis ir kitais aštriais medicinos instrumentais:
a) jei įmanoma, turi būti naudojamos saugios ir veiksmingos sistemos siekiant sumažinti kateterių naudojimą, pvz., veniniai nuolatiniai kateteriai;
(b) įvertinus riziką turėtų būti imamasi veiksmų, kad, atsižvelgiant į išlaidų ir naudos santykį, saugūs prietaisai, jei jų turima, būtų veiksmingai ir tikslingai naudojami tose srityse, kuriose nelaimingų atsitikimų ir (arba) infekcijos pavojus yra ypač didelis;
c) koreguojami pavojų susižeisti adatomis sukeliantys veiksmai, siekiant saugesnės darbo praktikos, ir nenaudojama adatų gaubtuvėlių;
d) visi darbuotojai, ypač atliekantys kateterizavimą, mokomi saugiai naudoti adatas ir kitus aštrius instrumentus, o panaudotus išmesti į specialiai aštriems medicinos instrumentams skirtus konteinerius, taip pat tinkamai izoliuoti šiuose konteineriuose esančias atliekas;
e) jeigu prie pat adatos panaudojimo vietos nėra indo aštriems daiktams, darbuotojas nešasi vienkartinį konteinerį, kuris savo ruožtu išmetamas į klinikinių atliekų dėžę siekiant išvengti užsikrėtimo susitepus krauju;
f) darbovietėje parengiamos taisyklės ir, jei reikia, iškabinami pranešimai apie tai, kokių veiksmų reikia imtis įvykus nelaimingiems su adatomis ir kitais aštriais medicinos instrumentais susijusiems atsitikimams;
g) vykdomos veiksmingos atsakomosios priemonės, įskaitant skubias poekspozines profilaktikos priemones, įvykus nelaimingam atsitikimui;
h) visiems darbuotojams, kurie dirba ar kuriems gali tekti dirbti su adatomis ir kitais aštriais medicinos instrumentais, siūloma pasiskiepyti nuo hepatito B;
i) susižeidimo adatomis ir kitais aštriais medicinos instrumentais atvejai registruojami specialiame registre;
j) (per 4 metus nuo šioje rezoliucijoje siūlomų 2000/54/EB direktyvos pakeitimų įsigaliojimo) Komisija patikrina, ar sėkmingai įgyvendintas instrumentų su apsauga nuo susižalojimo diegimas pagal 2a dalies b punktą. Būtina nustatyti, kaip sumažėjo susižalojimų ir užsikrėtimų kiekis ėmus taikyti privalomus saugos reikalavimus padidintos rizikos srityse ir ar reikia į šio straipsnio taikymo sritį įtraukti kitas sritis. Taip pat įvertinama, kokios priemonės yra veiksmingiausios ir tinkamiausios darbuotojams.
15 straipsnio 2b dalis
Šios taisyklės įsigalioja po dvejų metų nuo jų paskelbimo Europos Sąjungos Oficialiajame leidinyje ;“
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Europos sveikatos priežiūros darbuotojų apsauga nuo per kraują perduodamų virusų susižalojus adatomis
Nuorodos
2006/2015(INI)
Pateikimo EP data
12.1.2006
Atsakingas komitetas Paskelbimo per plenarinį posėdį data
EMPL 19.1.2006
Pranešėjas(-ai) Paskyrimo data
Stephen Hughes 27.10.2005
Svarstymas komitete
21.3.2006
19.4.2006
Priėmimo data
20.4.2006
Galutinio balsavimo rezultatai
+: –:
0:
27
4
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Jean-Luc Bennahmias, Milan Cabrnoch, Alejandro Cercas, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harald Ettl, Carlo Fatuzzo, Joel Hasse Ferreira, Stephen Hughes, Karin Jöns, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Mario Mantovani, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Marie Panayotopoulos-Cassiotou, Pier Antonio Panzeri, Jacek Protasiewicz, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott, Jean Spautz
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę (-ęs) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Edit Bauer, Françoise Castex, Marian Harkin, Anne E. Jensen, Jamila Madeira, Leopold Józef Rutowicz, Elisabeth Schroedter, Evangelia Tzampazi, Yannick Vaugrenard, Anja Weisgerber
Pateikimo data
25.4.2006
GRĄŽINIMAS PERSVARSTYTI KOMITETUI
Grąžinimo persvarstyti komitetui data (52 straipsnio 3 dalis)
Grąžinimo persvarstyti komitetui data (168 straipsnio 3 dalis)
13.6.2006
Pranešimo parengimo terminas
Nėra
Pranešėjas(-ai) Patvirtinimo (paskyrimo) data
Stephen Hughes
27.10.2005
Svarstymas komitete
21.6.2006
Priėmimo data
21.6.2006
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
32
1
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jan Andersson, Roselyne Bachelot-Narquin, Iles Braghetto, Milan Cabrnoch, Mogens N.J. Camre, Ole Christensen, Derek Roland Clark, Luigi Cocilovo, Jean Louis Cottigny, Proinsias De Rossa, Harlem Désir, Ilda Figueiredo, Stephen Hughes, Karin Jöns, Jan Jerzy Kułakowski, Sepp Kusstatscher, Jean Lambert, Raymond Langendries, Bernard Lehideux, Elizabeth Lynne, Thomas Mann, Jan Tadeusz Masiel, Ana Mato Adrover, Maria Matsouka, Ria Oomen-Ruijten, Siiri Oviir, Pier Antonio Panzeri, José Albino Silva Peneda, Kathy Sinnott
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę (-ęs) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Françoise Castex, Magda Kósáné Kovács, Elisabeth Schroedter, Patrizia Toia, Tadeusz Zwiefka
Posėdyje per galutinį balsavimą, dalyvavę (-ęs) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Pateikimo data
22.6.2006
