Lapkričio 22-25 d. EP plenarinė sesija Strasbūre
Institucijos
2010-11-19 - 12:44
EP posėdžiams pirmininkauja EP vadovas arba jo pavaduotojai Strasbūre rengiamoje sesijoje Europos Parlamentas įvertins aklavietę derybose dėl ES biudžeto, „valiutų karo“ pavojus ir Europos Komisijos 2011-ųjų veiklos programą. Europarlamentarai balsuos dėl reikalavimo pateikti aiškesnę informaciją apie receptinius vaistus bei kenksmingų medžiagų naudojimo apribojimo elektros ir elektronikos prietaisuose. Sesijoje bus skirta dėmesio Liu Xiaobo ir Aung San Suu Kyi, iškilmingą kalbą sakys Gruzijos prezidentas Micheilas Saakašvilis.
Trečiadienį Parlamento pirmininkas Jerzy Buzek įteiks 20010 m. LUX kino apdovanojimą. Dėl jo varžosi trys filmai: Akadimia Platonos (rež. Filippos Tsitos, Graikija ir Vokietija), Die Fremde (rež. Feo Aladag, Vokietija) ir Illégal (rež. Olivier Masset-Depasse, Belgija).
Europos Parlamentas taip pat įvertins padėtį Ukrainoje, ES ir Afrikos partnerystę, skirs dėmesio Europą nusiaubusiems potvyniams, klimato kaitos konferencijai Kankūne, Antipiratinei sutarčiai (ACTA), dvejopo naudojimo įrangos eksporto kontrolės režimui ir nekonkurencingų anglių kasyklų uždarymui.
Europarlamentarai balsuos dėl ES ir Korėjos laisvosios prekybos susitarimo ir rengiasi apriboti plekšnių ir otų žvejybą Baltijos jūroje.
20101112FCS94327
Sesijos naujienlaiškis
Plenarinės sesijos akcentai Europos Parlamentas aptars biudžeto aklavietę
Pirmadienį nutrūkus deryboms dėl 2011 m. ES biudžeto, šioje sesijoje europarlamentarai aptars susidariusią padėtį kartu su Komisijos pirmininku José Manuel Barroso bei Tarybai pirmininkaujančios Belgijos atstovu. Parlamentas taip pat balsuos dėl rezoliucijos šiuo klausimu.
I nformacija apie receptinius vaistus – išsamesnė ir tikslingesnė
Teisės aktai, dėl kurių šioje sesijoje balsuos Europos Parlamentas, užtikrins, kad pacientai gautų geresnę informaciją apie vaistus iš juos gaminančių bendrovių, taip pat griežčiau apribos tokios informacijos teikimą žiniasklaidoje.
Elektros prietaisuose – mažiau kenksmingų medžiagų
Teisės aktai, dėl kurių antradienį balsuos Europos Parlamentas, dar labiau apribos kenksmingų medžiagų naudojimą elektros ir elektronikos prietaisuose. Dėl to pasiektas Parlamento ir ES Tarybos sutarimas.
Europarlamentarai su ECB prezidentu aptars valiutų karą
Kai kuriose ES šalyse tebesitęsiant skolų krizei, pirmadienį Europos centrinio banko (ECB) prezidentas Jean-Claude Trichet dalyvaus EP plenarinės sesijos debatuose apie šios institucijos veiklą 2009-aisiais bei tarptautinę valiutų situaciją. Tuo tarpu antradienį Parlamentas įvertins ECB darbą rezoliucijoje.
Europarlamentarai aptars Europos Komisijos programą
Kartu su Europos Komisijos pirmininku MEPs José Manuel Barroso antradienį europarlamentarai aptars šios institucijos 2011-ųjų veiklos programą. Jos prioritetai – Europos socialinės rinkos ekonomikos gaivinimas bei jos tvarumo užtikrinimas, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo skatinimas, piliečių įtraukimas į ES reikalus, ES vaidmens pasaulyje stiprinimas bei esamų ES politikos sričių efektyvumo didinimas.
Europos Parlamente bus įteiktas LUX kino apdovanojimas
Trečiadienį 11.45 val. Europos Parlamento pirmininkas Jerzy Buzek įteiks šių metų LUX kino apdovanojimą. Dėl jo varžosi trys filmai: Akadimia Platonos (rež. Filippos Tsitos, Graikija ir Vokietija), Die Fremde (rež. Feo Aladag, Vokietija) ir Illégal (rež. Olivier Masset-Depasse, Belgija).
M. Saakašvilis kalbės Europos Parlamente
Antradienį iškilmingą kalbą Europos Parlamente pasakys Gruzijos prezidentas Micheilas Saakašvilis. Jis taip pat dalyvaus EP Užsienio reikalų komiteto posėdyje.
Europarlamentarai vėl skirs dėmesio padėčiai Ukrainoje
Trečiadienį Parlamentas dar kartą aptars padėtį Ukrainoje, o ketvirtadienį balsuos dėl rezoliucijos, šia tema.
Bus apribota upinių plekšnių ir otų žvejyba Baltijos jūroje
Europos Parlamentas balsuos dėl reglamento, kuriuo tam tikrose Baltijos jūros zonose, taip pat Beltų ir Zundo sąsiauriuose bus draudžiama laivuose laikyti sužvejotas upines plekšnes ir paprastuosius otus. Išsamesnė informacija Sesijos darbotvarkė ir dokumentai Pranešimai spaudai LUX kino apdovanojimas Biudžeto derybos – aklavietėje
Europarlamentarų akiratyje – parama neperspektyvioms anglies kasykloms
Anglies kasykla Botrope, Vokietijoje ©BELGA/EPA/Roland Weihrauch Akmens anglies kasyba ES šalyse sukuria 100 tūkst. tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų. Deja, daugelis nepelningų kasyklų sugeba tęsti veiklą tik gaudamos valstybės subsidijas. Europos Komisija siūlo įpareigoti konkurenciją iškreipiančią paramą anglies pramonei nutraukti iki 2014 m. pabaigos, tuo tarpu europarlamentarai galutinį subsidijų kasyklų uždarymui terminą ragina nustatyti ties 2018 m. ar net 2020 m. riba.
2010-ųjų pabaigoje baigia galioti paramą anglies pramonei reglamentuojančios taisyklės, todėl rengiamasi priimti Tarybos reglamentą, apibrėšiantį tolimesnę valstybės paramos palaipsniui uždaromoms kasykloms tvarką.
Subsidijų pabaiga
Komisija subsidijas, skirtas laipsniškam neperspektyvių kasyklų uždarymui, siūlo leisti skirti tik iki 2014 m. spalio, tuo tarpu EP Pramonės ir Regioninės plėtros komitetai ragina numatyti ilgesnį laikotarpį.
Tarybos sprendimas bus priimtas remiantis konsultavimosi procedūra, Parlamentas gali tik pareikšti savo nuomonę, kurią tvirtins lapkričio 23 d. tvirtindamas Bernhardo Rapkay (Socialistų ir demokratų aljansas, Vokietija) parengtą pranešimą.
(Ne)svarbi pramonė
Nors iš subsidijuojamos anglies ES pagaminama tik 5,1% elektros energijos, paramos nutraukimas gali turėti sunkias ekonomines ir socialines pasekmes angliakasybos regionams: be darbo gali likti 100 tūkst. žmonių.
Dauguma subsidijuojamų kasyklų yra Vokietijos Rūro regione , šiaurės vakarų Ispanijoje ir Rumunijos Jiu slėnyje. Šios šalys nemažą dalį elektros energijos pasigamina degindamos anglį. Verta prisiminti, kad ES importuoja daugiau nei pusę savo elektrinėse sudeginamos anglies.
Daugumos Lenkijoje, Čekijoje ir Jungtinėje Karalystėje išlikusių anglies kasyklų veikla yra pelninga.
Žalos aplinkai apribojimas
Europai sparčiai judant „žaliosios“ energijos link, aplinką teršianti anglies pramonė sulaukia vis daugiau kreivų žvilgsnių.
Lapkričio 9 d. Europos Parlamente surengtose diskusijose dėl anglies vaidmens ateities energetikoje Lenkijos „Vattenfall“ atstovas Jacek Piekacz priminė, kad problema – ne pati anglis, bet CO2 išmetimas. Anot jo, klimatui daromą žalą padės įveikti anglies maišymas su biomase, kogeneracija bei anglies dioksido surinkimo ir saugojimo (CCS) technologijos.
Anglies pramonė ES:
sukuria 42 tūkst. tiesioginių ir 55 tūkst. netiesioginių darbo vietų;
Lenkijoje iškasama daugiau nei pusė visos ES išgaunamos anglies;
likusi dalis išgaunama Vokietijoje, JK, Čekijoje ir Ispanijoje;
Kinija iškasa 47 % pasaulinės anglies produkcijos
Manoma, kad anglis baigsis 2140 m.
Pranešimas dėl nekonkurencingų anglių kasyklų Valstybės parama anglies pramonei [EN] Poveikio vertinimas [EN] Energetikos portalas [EN] Anglies vaidmuo ateities energetikoje [EN] Elektros gamyba pagal kuro rūšį
ES įpareigos teikti aiškesnę informaciją apie vaistus
Farmacijos bendrovės privalės pateikti naujausią vaisto charakteristikos santrauką, informacinį lapelį ir nepriklausomą vaisto įvertinimą ©BELGA_SCIENCE ES reikalaus aiškesnės nereklaminės informacijos apie receptinius vaistus El. informacija bus pateikiama aprobuotose interneto svetainėse Ar Jums yra tekę susidurti su paslėpta vaistų reklama ar gerokai pasukti galvą, kad suprastumėte, kaip ir kada vartoti vienus ar kitus vaistus? Atnaujinti ES teisės aktai užtikrins, kad pacientai gaus aiškesnę nereklaminę informaciją apie jiems būtinus medikamentus tiek spausdinta, tiek elektronine forma.
Christoferio Fjellnerio pranešimai dėl informacijos apie receptinius vaistus pateikimą reglamentuosiančio reglamento ir direktyvos bus aptarti pirmadienį, dėl jų EP balsuos trečiadienio plenariniame posėdyje. ES Taryba savo poziciją aptars gruodžio 6 d.
Kokybiškesnė informacija internete
„Šiandieną internete yra daug nekontroliuojamos, šališkos ir neretai klaidingos informacijos apie vaistus“, – įspėja Christofer Fjellner (Europos liaudies partija, Švedija). Vis dažniau informacijos apie medikamentus internete ieškantys žmonės dažnai susiduria su netiksliais duomenimis ar reklaminiais pranešimais.
Pranešėjas sako, jog nauji teisės aktai įpareigos bendroves pacientams pateikti nešališką informaciją tiek spausdinta, tiek elektronine forma specialiose interneto svetainėse.
Vaistų gamintojai būtų įpareigoti vartotojams pateikti naujausią aprobuotą informaciją: vaisto charakteristikos santrauką, informacinį lapelį bei nepriklausomą vaisto įvertinimą. Gavusios atsakingų institucijų leidimą, farmacijos bendrovės galėtų teikti ir kitą nereklaminę informaciją, pavyzdžiui, apie vaisto poveikį aplinkai ar pakuočių dydį.
Aiški takoskyra tarp informacijos ir reklamos
C. Fjellner pabrėžia, kad jo parengtame pranešime siūlomi pakeitimai įtvirtins „pacientų teisę gauti informaciją, o ne bendrovių teisę ją skleisti“.
Naujosios taisyklės taip pat nubrėš aiškią takoskyrą tarp informavimo ir reklamavimo ir sustiprins jau galiojantį receptinių vaistų reklamos ES šalių žiniasklaidoje draudimą. Darbotvarkė ir pranešimų tekstai Naujienlaiškis Pranešimas spaudai [EN] Farmakologinis budrumas: šalutinio poveikio stebėsena
EP sesijoje – parama Aung San Suu Kyi
Lapkričio 24 d. bus įteiktas LUX kino apdovanojimas. Pradėdamas eilinę EP plenarinę sesiją Strasbūre, Europos Parlamento pirmininkas Jerzy Buzek sveikino Birmos opozicijos lyderės Aung San Suu Kyi paleidimą iš kalėjimo, taip pat priminė lapkričio 25-ąją minimą Prievartos prieš moteris panaikinimo dieną.
1990-aisiais Aung San Suu Kyi tapo viena pirmųjų EP Sacharovo premijos laureačių, tačiau tuomet Birmos valdžia jai neleido atvykti atsiimti šio apdovanojimo. J. Buzek informavo apie tai, kad jis pakvietė Aung San Suu Kyi atvykti į gruodžio mėn. Strasbūro plenarinę sesiją atsiimti šios premijos.
Tarptautinės prievartos prieš moteris panaikinimo dienos proga Parlamento vadovas priminė, jog daugybė moterų kenčia prievartą ir pažeminimą, o kasdien 8000 mergaičių pasaulyje patiria lytinių organų žalojimą. J. Buzek pridūrė, jog Parlamentas ne kartą yra pareikalavęs sustabdyti tokią praktiką.
Sesijos pradžioje taip pat nuspręsta ketvirtadienį balsuoti dėl rezoliucijos apie padėtį Vakarų Sacharoje. Spaudos tarnybos pranešimai
Nukentėjusiems nuo potvynių – solidarumo fondo lėšos
Apsemti namai Italijoje ir Olandijoje ©BELGA/KIKA and EPA/MARCEL VAN HOORN
Pradėdamas antradienio plenarinį posėdį, J. Buzek pareiškė užuojautą Belgiją, Nyderlandus, Prancūziją, Italiją ir Jungtinę Karalystę nusiaubusių potvynių aukoms. Žmonių gyvybes pasiglemžusi gamtos stichija atnešė milijoninius nuostolius.
Daugelis sesijoje kalbėjusių europarlamentarų atstovauja potvynių nuniokotiems regionams. Visi pasisakiusieji ragino padėti nukentėjusiems nedelsiant panaudojant prieš aštuonerius metus įsteigto ES solidarumo fondo lėšas.
Europarlamentarai kalbėjo apie ūkių ir nedidelių įmonių patirtus nuostolius ir ragino įvertinti neįprastai didelio kritulių kiekio priežastis ir galimybes tobulinti prevencines priemones. Aplinkos apsauga: visi straipsniai
ECB prezidentas pažymi esminį EP vaidmenį tobulinant ekonomikos valdymą
Tarptautinės bendruomenės interesas – siekti, kad valiutų kursus nustatytų rinka, sako J.-C. Trichet Kai kuriose ES šalyse tebesitęsiant skolų krizei, pirmadienį Europos centrinio banko (ECB) prezidentas Jean-Claude Trichet paragino Europos Parlamentą iš esmės patobulinti siūlomą ekonomikos valdymo modelį. Daugelis diskusijoje kalbėjusių europarlamentarų gyrė ECB veiklą įveikiant krizę.
J.-C. Trichet pristatė monetarines bei laikinas nestandartines priemones, kurių ECB ėmėsi ekonomikos krizei atremti. Jis pažymėjo, jog ECB atliko savo esminę misiją – užtikrino kainų stabilumą. Sėkmingą banko politiką jo prezidentas siejo su jo nepriklausomumu ir veiklos skaidrumu. Kalbėdamas apie valiutų krizę, J.-C. Trichet teigė, jog visos tarptautinės bendruomenės interesas yra siekti, kad valiutų kursai priklausytų nuo rinkos. Pažymėjęs, jog 2011-ieji bus lemtingi, prelegentas kvietė imtis ryžtingų reformų ir ragino Europos Parlamentą iš esmės patobulinti Europos Vadovų Tarybos siūlomą ekonomikos valdymo modelį.
„Krizės laikotarpiu ECB veikė sumaniai“, – teigė ekonomikos ir pinigų reikalų komisaras Olli Rehn. Jis pažymėjo poreikį stiprinti ES ekonomikos priežiūrą ir žadėjo pasiūlyti naujų šios srities teisės aktų. Komisaras taip pat informavo, kad derybos dėl finansinės paramos Airijai turėtų būti baigtos iki lapkričio pabaigos.
Debatai Europos Parlamente
Parlamento pranešėjas šiuo klausimu Burkhard Balz (Europos liaudies partija, Vokietija) teigė, jog Europos centrinis bankas „tinkamai reagavo į krizę“, o jo priemonės buvo sėkmingos ir padėjo apsaugoti nuo bankroto daugelį finansų įstaigų. Vis dėlto europarlamentaras apgailestavo, kad šios priemonės ne visada pasiekdavo realią ekonomiką.
Europos liaudies partijos atstovas Jean-Paul Gauzès (Prancūzija) gyrė ECB veiklą. Jis ragino „pirmiausia galvoti apie ES piliečius“, geriau jiems išaiškinti ECB veiklą ir stiprinti visuomenės pasitikėjimą juo.
„Reikia europinio ekonomikos valdymo modelio, kuris leistų derinti taupymo priemones su darbo vietų kūrimu“, – teigė Socialistų ir demokratų atstovas George Sabin Cutaş (Rumunija). Jis ragino geriau koordinuoti pinigų ir ekonomikos politiką, išleisti Europos obligacijas, nustatyti griežtas skolų valdymo priemones, taip pat numatyti nuolatinį mechanizmą euro zonai apsaugoti nuo spekuliacijų valiutomis.
Liberalų ir demokratų aljanso atstovė Sylvie Goulard (Prancūzija) teigė, jog esami ES žingsniai nuosmukiui įveikti – svarbūs, bet nepakankami. EP narė ragino neapsiriboti ekonomikos koordinavimu ir stiprinti Europos Parlamento vaidmenį priimant sprendimus.
Žaliųjų frakcijos atstovas Sven Giegold (Vokietija) ragino imtis priemonių ne tik prasiskolinusiose, bet ir biudžeto perviršį turinčiose valstybėse, išvengti „ekonomikos burbulo pūtimo“, taip pat sukurti mechanizmą, skirtą kovoti su mokesčių konkurencija ES šalyse.
„Kai ginamos nacionalinės valiutos, kyla pavojus, kad koordinavimas sužlugs“, – teigė Europos konservatorių ir reformistų atstovė Kay Swinburne (Jungtinė Karalystė). Ji ragino politinius lyderius „ieškoti bendro sprendimo“, o ECB – panaudoti savo patirtį šioje srityje.
"Daugeliui atrodo, kad euro zonos krizė baigėsi, bet Airijos atvejis parodė, kad taip nėra“, – pažymėjo Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Jürgen Klute (Vokietija). Jis kritikavo ECB dėl to, kad nebuvo išleistos Europos obligacijos, taip pat nerimavo dėl to, kad po nuosmukio atsigauna tik dalis ES šalių – tuo tarpu kitos „į ją dar labiau stumiamos“.
Tuo tarpu Laisvės ir demokratijos Europos frakcijos atstovas John Bufton (Jungtinė Karalystė) nesutiko su siūlymu stiprinti ES šalių ekonomikos koordinavimą – jo nuomone, vyriausybėms kaip tik reikia daugiau lankstumo, o bendra valiuta jį riboja.
Atsakydamas europarlamentarams, J.-C. Trichet pažymėjo, jog neteisinga eurą laikyti atpirkimo ožiu – pasak jo, tai stipri ir solidi valiuta, o pastarojo meto krizę sukėlė prastas ekonomikos valdymas kai kuriose šalyse. Prelegentas dar kartą paragino EP užtikrinti stiprią ES ekonomikos priežiūrą bei valdymą.
Antradienį EP balsuos dėl rezoliucijos, kurioje įvertins pernykštę ECB veiklą.
Svarstymas: 2010-11-22. Balsavimas: 2010-11-23 Ekonomikos ir pinigų reikalai
Gruzijos prezidentas Micheilas Saakašvilis: „Alternatyvų taikai nėra“
M. Saakašvilis: „Norime, kad Rusija būtų partnere, o ne prieše“ Saakašvilis paskelbė apie Gruzijos įsipareigojimą nenaudoti jėgos siekiant susigrąžinti Rusijos okupuotas teritorijas Be užrašų kalbėjęs Gruzijos prezidentas į europarlamentarus kreipėsi angliškai, prancūziškai ir rusiškai Gruzijai minint septintąsias „rožių revoliucijos“ metines, iš Europos Parlamento tribūnos kalbėjo jos prezidentas Micheilas Saakašvilis. „Europinė taika turi išplisti Kaukazo regione“, – sakė Saakašvilis, prisimindamas Gruzijos kelią iš Sovietų Sąjungos ir karo su Rusija paliktas žaizdas. Patikinęs, jog jo šalis Rusijos atžvilgiu laikysis konstruktyvaus vienašališkumo politikos, jis paskelbė Gruzijos įsipareigojimą niekada nenaudoti karinės jėgos siekiant susigrąžinti Rusijos okupuotas teritorijas .
Pristatydamas lapkričio 23 d. surengto iškilmingo posėdžio metu kalbėjusį Gruzijos lyderį, Europos Parlamento vadovas Jerzy Buzek prisiminė prieš septynerius per Gruziją nuvilnijusios rožinės revoliucijos svarbą, pareiškė paramą šalies teritoriniam vientisumui ir pabrėžė tolimesnių reformų būtinybę.
J. Buzek priminė, jog birželį priimtoje rezoliucijoje EP paragino Rusiją laikytis paliaubų susitarimo nuostatų, nutraukti išpuolius okupuotų teritorijų pasienyje ir netrukdyti ES stebėjimo misijai patekti į Pietų Osetiją ir Abchaziją.
Gruzijos „protų revoliucija“
Gruzijos prezidentas Micheilas Saakašvilis Europos Parlamente lankėsi po ketverių metų pertraukos. Juokaudamas, jog tai primena kas ketverius metus vykstančias olimpines žaidynes, be užrašų kalbėjęs M. Saakašvilis sakė tikįs, jog Kaukaze įmanoma siekti teisingos ir tvarios taikos, o „patrankų sviedinius pakeis apvalūs stalai“.
Priminęs, kad lygiai prieš septynerius metus šimtai tūkstančių Gruzijos žmonių dalyvavo „rožių revoliucijoje“, Gruzijos vadovas kalbėjo apie tai, kaip Gruzija vadavosi iš sovietinio palikimo. Pasak jo, iš sovietinio režimo įmanoma pabėgti dviem būdais – europiniu (Havelo) ir nacionalistiniu (Miloševičiaus) keliu. „Gruzija tapo reformų laboratorija regione“, – apie judėjimą tolyn nuo „skaldyk ir valdyk“ principu, absoliučia centralizacija, kontrole ir korupcija paremto režimo kalbėjo jis.
„Piliečiai nebegalvoja apie savo šalį kaip apie posovietinę, suvokia ją kaip europinę demokratiją“, – apie protų revoliuciją kalbėjo M. Saakašvilis, pabrėždamas, jog demokratijos kūrimas yra nuolatinis procesas, kurio metu nebuvo išvengta klaidų.
Konstruktyvesnių santykių su Rusija viltis
Kalbėdamas apie įtemptus pastarojo penkmečio santykius su Rusija, M. Saakašvilis prisiminė „ekonominį ir energetinį embargą, deportuotus Gruzijos piliečius, šalies bombardavimą ir Rusijos karių invaziją“. Anot jo, pusė milijono žmonių tapo šalies viduje perkeltais asmenimis ar pabėgėliais, kadangi „imperialistinio mentaliteto žmonės nusprendė pasitikti XXI a. rengdami etninius valymus ir statydami naują Berlyno sieną“.
Gruzijos vadovas pažadėjo, jog jo šalis vienašališkai įsipareigoja niekada nenaudoti karinės jėgos siekdama susigrąžinti savo teritorijas. „Rusijos kariuomenės dislokavimas Gruzijos teritorijoje turi būti vertinamas kaip neteisėta suverenios valstybės okupacija, Gruzijos piliečių išvijimas iš okupuotų teritorijų – kaip etninis valymas“, – neabejoja Saakašvilis.
„Rusijos žmonės visuomet bus laukiami Gruzijoje – kaip partneriai, turistai, studentai, verslininkai ar paprasčiausi draugai. Ne kaip okupantai“, – pabrėžė jis, patvirtindamas pasiryžimą bendradarbiauti su Rusijos vadovybe tam, kad niekuomet nebūtų „naujų groznų“.
„Visuomet žinojome, kad esate drąsus, dabar galime tvirtinti, kad jūs ir išmintingas žmogus“, – po Gruzijos prezidento pasisakymo kalbėjo EP vadovas Jerzy Buzek. Pasisakymo vaizdo įrašas Spaudos konferencijos vaizdo įrašas J. Buzeko pareiškimas M. Saakašvilio kalbos tekstas Pietų Kaukazo „atšildymas“: ES vaidmuo Gruzijos krizės pamokos: ar ES reagavo tinkamai? Gruzijos ir Rusijos karas
Europarlamentarai tikisi susitarti dėl biudžeto, bet neatsisako savo reikalavimų
Europos Komisijos vadovas José Manuel Barroso su europarlamentarais ir Biudžeto komisaru Januszu Lewandowskiu diskutuoja dėl 2011 m. ES biudžeto. Nutrūkus deryboms dėl 2011 m. ES biudžeto, susidariusi padėtis antradienį aptarta Europos Parlamento plenarinėje sesijoje Strasbūre, dalyvaujant Europos Komisijos pirmininkui José Manuel Barroso bei Tarybai pirmininkaujančios Belgijos atstovui. Europos Komisija turėtų kitą savaitę pateikti naują biudžeto siūlymą. Tuo tarpu ketvirtadienį Parlamentas balsuos dėl rezoliucijos šiuo klausimu.
Posėdžio pradžioje EP pirmininkas Jerzy Buzek apgailestavo, kad nepavyko susitarti dėl kitų metų biudžeto. Jis pabrėžė, jog reikalaudamas didesnių savo teisių pripažinimo Parlamentas nesiekia peržengti Lisabonos sutartyje numatytų kompetencijų. Informavęs, jog „pastarosiomis dienomis įvyko teigiamų poslinkių“, o Europos Komisija gruodžio 1 d. pateiks naują kitų metų biudžeto projektą, J. Buzek išreiškė viltį, jog susitarimo nebereikės ilgai laukti.
Europos liaudies partijos lyderis Joseph Daul (Prancūzija) pažymėjo, jog EP nesiekia kovoti dėl valdžios, bet nori ateityje užtikrinti finansavimą svarbioms sritims, tokioms kaip mokslas, švietimas bei socialinės programos. EP narys priminė, jog dar 2006 m. buvo sutarta persvarstyti nuosavų išteklių sistemą, ir teigė, jog jo frakcija pritaria siūlymui mažinti ES valstybių įnašus.
Socialistų ir demokratų lyderis Martin Schulz (Vokietija) nuogąstavo, jog Vokietijos, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės vadovai gali būti sudarę naują sandėrį dėl biudžeto. Europarlamentaras neigiamai įvertino tendencijas siekti siaurų savo valstybių interesų ir siūlė po to „nesistebėti, kad Europa vertinama skeptiškai“. M. Schulz pridūrė, jog kalbama ne apie pinigus, o apie ES sutartyje įtvirtintas Parlamento biudžeto vykdymo teises. „Arba dėl to sutariame, arba netvirtiname biudžeto“, – pareiškė EP narys.
Priminęs, jog Parlamentas pasirengęs sutikti su Tarybos siūloma biudžeto apimtimi, Liberalų ir demokratų aljanso atstovas Guy Verhofstadt (Belgija) ragino rasti konsensą dėl biudžeto lankstumo bei nuosavųjų išteklių sistemos reformos, kad būtų galima toliau finansuoti gyvybiškai svarbias sritis. „Jei nieko nekeisime – už viską turės mokėti valstybės ir piliečiai“, – pridūrė EP narys.
„Kalbame ne tik apie pinigus, bet apie pačios ES idėją“, – sakė Žaliųjų lyderis Daniel Cohn-Bendit (Prancūzija). Jo teigimu, jei norime, kad ES padėtų išspręsti mūsų problemas, turime jai skirti lėšų ir reformuoti jos biudžeto šaltinius – mažinti valstybių indėlius ir galbūt įvesti ES mokesčius. „Patvirtinsime biudžetą tik tuomet, kai bus pritarta mūsų reikalavimams“, – sakė europarlamentaras ir pridūrė, jog tam gali prireikti keleto mėnesių.
Europos konservatorių ir reformistų atstovas Lajos Bokros (Vengrija) teigė, jog „atsakomybė tenka abiem pusėms“, o Parlamentas neturėtų versti vyriausybių krizės metu prisiimti ilgalaikių politinių įsipareigojimų. EP narys siūlė sutarti dėl kompromiso ir „daugiau nebereikalauti jokių politinių deklaracijų“. „Būtų gėda, jei nesusitartume iki šių metų pabaigos“, – pridūrė europarlamentaras.
Europos vieningųjų kairiųjų atstovas Lothar Bisky (Vokietija) ragino vyriausybes „pagalvoti apie žmones“ ir vadovautis Europos interesais bei solidarumu, o ne „nacionaliniu egoizmu“. „Derybos žlugo dėl EP siekio įgyti galių, net jei jos nenumatytos Lisabonos sutartyje“, – teigė Laisvės ir demokratijos Europos frakcijos atstovė Marta Andreasen (Jungtinė Karalystė). Ji pavadino šį faktą „gera žinia britų mokesčių mokėtojams“. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausanti EP narė Angelika Werthmann (Austrija) pažymėjo, jog pagal Lisabonos sutartį EP reikalavimai yra visiškai teisėti.
ES pirmininkaujančios Belgijos migracijos ir prieglobsčio politikos valstybės sekretoriaus Melchior Wathelet teigimu, nesugebėjimas susitarti dėl biudžeto ne tik neigiamai paveiktų ES įvaizdį, bet ir nulemtų mažesnį konkrečių ES programų finansavimą. Prelegentas pridūrė, jog šiuo metu „Taryba negali prisiimti papildomų politinių įsipareigojimų“, tačiau ateityje būtų galima apie tai diskutuoti.
„ES biudžetas yra būtina augimo užtikrinimo priemonė [...] Tai biudžetas ne Briuseliui, o ES piliečiams“, – kalbėjo Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso . Jis teigė, kad „Komisija yra atvira visiems konstruktyviems pasiūlymams“, kurie leistų pasiekti susitarimą. „Mes pasirengę prijungti prie susitarimo deklaraciją, jei ji padėtų tą susitarimą pasiekti“, – informavo Komisijos pirmininkas. Jis taip pat pažadėjo kitąmet pateikti konkrečius siūlymus dėl ES nuosavų išteklių reformos ir konsultuotis su Parlamentu. ES iždas: 2011 m. biudžeto vadovas
Kankūno konferencijos išvakarėse – raginimai susitarti dėl klimato apsaugos
EuroparlTV reportažas Pasauliui ruošiantis Meksikoje lapkričio 29 d.– gruodžio 10 d. vyksiančioms deryboms dėl klimato kaitos stabdymo, EP Aplinkos apsaugos komitetas ragina ES įsipareigoti iki 2020 m. šiltnamio dujų išmetimą sumažinti 30 proc. Pasak europarlamentarų, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas duotų postūmį Europos ekonomikai.
Lapkričio 29 d. prasidedančiame klimato apsaugos derybų maratone dalyvausiančiai EP delegacija vadovaus EP Aplinkos apsaugos komiteto pirmininkas Jo Leinen.
Neatsakyti klausimai
Po Kopenhagos susitikimo fiasko rengiamoje Kankūno klimato konferencijoje tikimasi patvirtinti teisiškai įpareigojančias priemones dėl klimato apsaugos po 2012-ųjų., kuomet baigia galioti Kioto protokolas.
Delegatams teks rasti pusiausvyrą tarp išsivysčiusių, kylančios ekonomikos ir besivystančių šalių interesų bei nuspręsti, kaip pasidalinti klimato apsaugos priemonių finansavimo naštą.
Europos Parlamentas savo poziciją dėl Kankūno konferencijos aptars lapkričio 24 d. popietę ir dėl jos balsuos lapkričio 25 d.
Rezoliucijos projekte viso pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovai raginami parodyti ryžtą siekiant sutarimo, o ES – imtis lyderės vaidmens derybose, įtvirtinti „klimato teisingumo“ principą ir vienašališkai nustatyti didesnį kaip 20 proc. išlakų mažinimo tikslą.
Pasak Aplinkos komiteto, kasmetinis ES indėlis į globalų klimato fondą iki 2020 m. turi pasiekti 30 mlrd. eurų. Europarlamentarai taip pat tikisi konkrečių įsipareigojimų dėl miškų naikinimo sustabdymo ir ragina kurti efektyvią pasaulinę prekybos taršos leidimais rinką.
UNFCC – tai Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija, prie kurios prisijungusios šalys sprendimus priima COP (angl. „Conference of Parties“) susitikimuose. Kankūne rengiama jau šešiolikta (COP 16) klimato kaitos konferencija.
Europarlamentarai viliasi, jog į Kankūno susitarimą bus įtraukti konkretūs JT miškų apsaugos mechanizme (REDD+) numatyti įsipareigojimai dėl miškų išsaugojimo. Ar Karibų jūros pakrantėje pasauliui pavyks susitarti dėl klimato apsaugos priemonių? ©BELGA_EPA_Elizabeth Ruiz Rezoliucijos dėl COP16 projektas Jūsų nuomonė: pokalbis su Jo Leinen „Facebook“ tinkle Kankūno belaukiant: EP ragina išsaugoti miškus Pranešimas spaudai [EN] Aplinkosauga: visi straipsniai
Informacija apie receptinius vaistus – išsamesnė ir tikslingesnė
EP pasisako už aiškesnę informaciją apie vaistus ©BELGA_SCIENCE Teisės aktai, dėl kurių trečiadienį savo poziciją išreiškė Europos Parlamentas, užtikrins, kad pacientai gautų geresnę informaciją apie vaistus iš juos gaminančių bendrovių, taip pat griežčiau apribos tokios informacijos teikimą žiniasklaidoje. Tikėtinas antrasis svarstymas.
Europarlamentarai siekia įpareigoti vaistus gaminančias bendroves pateikti vartotojams naujausią vaisto charakteristikos santrauką, informacinį lapelį bei nepriklausomą vaisto įvertinimą. Taip pat siūloma bendrovėms leisti pateikti vartotojams ir kitą nereklaminę informaciją, pavyzdžiui, apie jo poveikį aplinkai, kainą, pakuočių dydžius ir pan., bet tik gavus atsakingų institucijų leidimą.
Informacija turėtų būti pateikta ir spausdinta, ir elektronine forma specialiai tam sukurtuose ES šalių tinklalapiuose. Parlamentas pritarė pataisai, jog ji turi būti pritaikyta ir akliesiems bei regėjimo sutrikimų turintiems žmonėms. Tuo tarpu spausdinta medžiaga galės būti siunčiama vartotojams tik jiems to paprašius.
Receptinių vaistų reklama ES žiniasklaidoje jau dabar yra draudžiama. Europos Komisija siūlo uždrausti per televiziją ar radiją transliuoti net ir informaciją apie tokius vaistus. Europarlamentarai tam pritaria ir siūlo uždrausti tokią informaciją ir laikraščiuose bei žurnaluose. Tuo tarpu medicinos darbuotojai, teikiantys informaciją apie vaistus viešuose renginiuose arba žiniasklaidoje, privalėtų atskleisti savo ryšius su farmacijos bendrovėmis, mano Parlamentas.
Dėl šio klausimo nėra sutarta su ES Taryba, todėl tikėtinas antrasis svarstymas.
A7-0289/2010 (reglamentas): 564 už, 41 prieš, 45 susilaikė
A7-0290/2010 (direktyva): 558 už, 42 prieš, 53 susilaikė
Įprasta teisėkūros procedūra, pirmasis svarstymas. Svarstymas: 2010-11-22. Balsavimas: 2010-11-24
Europarlamentarai: krizę padės įveikti ekonominis solidarumas
EVT vadovas H. Van Rompuy klausosi EK pirmininko J. M. Barroso kalbos ES šalių vadovų sprendimus dėl ekonomikos valdymo lapkričio 24 d. įvertinę europarlamentarai aparė sankcijų fiskalinės disciplinos nepaisančioms šalims taikymo, finansinio stabilumo užtikrinimo ir pagalbos krizės krečiamai Airijai klausimus. Įtemptų diskusijų metu vienas europarlamentaras buvo paprašytas palikti plenarinių posėdžių salę.
Socialistų ir demokratų aljansui vadovaujantį Martiną Schulzą fašistu išvadinęs ir netvarką kėlęs britas Godfrey Blooom (frakcija „Laisvės ir demokratijos Europa“) buvo išprašytas iš plenarinių posėdžių salės.
Spartus sprendimų įgyvendinimas
Europos Vadovų Tarybos pirmininko Hermano Van Rompuy teigimu, ES vadovų priimti sprendimai leis užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp bandymo išvengti nepagrįstai didelių biudžeto deficitų ir ES gebėjimų imtis priemonių tuomet, kai padėtis vienoje jos narių ima kelti grėsmę bendram stabilumui.
Pasak jo, labiau automatiškas sankcijas įtvirtinanti atvirkštinės daugumos taisyklė yra „proveržis“, kuris turi būti įkūnytas konkrečiuose teisės aktuose, o nuolatinio stabilumo mechanizmo įtvirtinimui būtini nedideli ES sutarties pakeitimai.
Komisijos pirmininkas José Manuel Durão Barroso pabrėžė, jog norint užtikrinti Airijos, euro zonos ir visos ES finansinį stabilumą, būtina nedelsiant patvirtinti naujus teisės aktus, o ES riekia „daugiau dermės, konvergencijos ir gebėjimo siekti bendrų tikslų“.
„Negalime atsukti nugaros solidarumui. Šiais sunkiais laikais būtina partnerių parama“, – kalbėjo Joseph Daul (Europos liaudies partija, Prancūzija), įspėdamas apie būtinybę kovoti su kylančia demagogijos, populizmo ir protekcionizmo banga.
Finansinių sandorių mokestis ir bendra obligacijų rinka
Anot Martino Schulzo (Socialistų ir demokratų aljansas, Vokietija), privatus sektorius privalo prisidėti prie krizės padarinių šalinimo, o tai galėtų būtų pasiekta per finansinių sandorių mokestį. „Panašu, kad Jungtinė Karalystė jo nenori, tačiau ar ji spręs už visą ES?“, – klausė politikas. Pasak Schulzo, ES nepajėgi išgyventi suskaldyta į Prancūzijos ir Vokietijos, euro zonos ir likusios ES stovyklas bei išlaikydama „ypatingą Jungtinės Karalystės statusą“.
Guy Verhofstadt (Liberalų ir demokratų aljansas, Belgija) tegia, kad ekonominis valdymas neįmanomas turint tiek daug viena greta kitos veikiančių sistemų. „Privalome remti už euro zonos stabilumą atsakantį p. Trichet, prašantį sustiprinti sistemą ir užtikrinti automatiškai taikomas sankcijas“, – apie būtinybę ateityje keisti ES sutartį kalbėjo jis. „Taikant sankcijas taisyklių nepaisančioms valstybėms labiau pasitikiu Komisija, nei viena kitą Taryboje ginančiomis šalims“, – teigė europinę obligacijų rinką siūlantis kurti europarlamentaras.
Raginimai užtikrinti solidarumą
Anot Rebeccos Harms (Žalieji/Europos laisvasis aljansas, Vokietija), nedideli sutarčių pakeitimai nesukels sunkumų, juos kelia „europinio solidarumo stoka“. „Krizę įveiksime tik veikdami kartu“, – politikė kritikavo solidarumo principus bepamirštančią Vokietiją, ragindama ją nuoširdžiai prisipažinti piliečiams, jog Airijos krizė yra ir Vokietijos krizė. R. Harms pasisakė už mokesčių politikos koordinavimą ir finansinių sandorių mokestį.
Kay Swinburne (Europos konservatoriai ir reformistai, Jungtinė Karalystė) formuojant 2011 m. ES biudžetą ragino atsižvelgti į sunkmečio realijas ir atidėti neskubius projektus.
Lotharo Bisky (Europos vieningieji kairieji/Šiaurės šalių žalieji, Vokietija) nuomone, tolimesnis įsiskolinusių šalių baudimas sugriautų ES šalių solidarumą, kuriuo turi būti paremtas ekonomikos valdymas ir socialinės Europos kūrimas.
„Po graikų tragedijos – Airija. Toliau seks Portugalija ir, įtariu, Ispanija. Jos gelbėjimui reiks septyniskart daugiau pinigų, nei Airijai. Tuo metu gelbėjimo operacijoms lėšų nebeliks“, – prognozavo Nigel Farage („Laisvės ir demokratijos Europa, Jungtinė Karalystė). Pasak jo, iš krizės nebuvo pasimokyta, o gelbėjimo mechanizmas nepadės išspręsti problemų. Vaizdo įrašas Europos Vadovų Tarybos išvados Juncker nori automatiškiau taikomų sankcijų Finansų priežiūros sistema Ekonomika ir finansai: visi straipsniai
EP nariai įvertino 2011-ųjų Komisijos darbo programą
EuroparlTV vaizdo įrašas Pasak 2011 m. prioritetus europarlamentarams pristačiusio Komisijos vadovo J. M. Barroso, kitąmet svarbiausia siekti ekonomikos gaivinimo, ES piliečių teisių įtvirtinimo ir Europos įtakos pasaulinėje arenoje stiprinimo. EP nariai ragino daugiau dėmesio skirti darbo vietų ir „žaliosios ekonomikos“ kūrimui, vidaus rinkos ir bendrųjų ES politikos sričių stiprinimui.
„Europa privalo neatsilikti, didžiausią skirdama dėmesį savo konkurenciniams pranašumams stiprinti. Kuomet konkurentai pigesni, mes privalome būti protingesni“, – kalbėjo José Manuel Barroso .
Tvarios darbo vietos ir socialiniai standartai
„Turime įveikti krizę, savo ekonomiką grįsdami darbu“, – kalbėjo József Szájer (Europos liaudies partija, Vengrija), akcentuodamas inovacijų ir mokslinių tyrimų svarbą.
Hannes Swoboda (Socialistų ir demokratų aljansas, Austrija) ragina daugiau dėmesio skirti „žaliųjų“ darbo vietų kūrimui ir socialinių standartų išsaugojimui bei siūlo pradėti harmonizuoti mokesčių sistemas.
Efektyvi bendroji rinka ir europinė politika
„Susidaro įspūdis, kad turime per daug strategijų ir per mažai noro jas įgyvendinti“, – kritikavo Adina-Ioana Vălean (Liberalų ir demokratų aljansas, Rumunija), siūlydama grįžti prie pagrindų – vidaus rinkos kūrimo užbaigimo.
„Gražiai skambančių programos uždavinių nepavyks įgyvendinti be pakankamo finansavimo“, – kalbėjo Rebecca Harms (Žalieji/Europos laisvasis aljansas, Vokietija). Ji paragino sukurti efektyvią ekonomikos valdymo sistemą ir vietoje bandymų įveikti simptomus verčiau stiprinti bendros politikos sritis.
Teisinės aplinkos stabilumas, pensijos ir emigracija
„Kartais mažiau teisės aktų leidžia pasiekti daugiau“, – pabrėžė Oldřich Vlasák (Europos konservatoriai ir reformistai, Čekija), sakydamas, jog rinkos žaidėjus trikdo nuolatinė taisyklių kaita.
„Komisija visuomet elgiasi taip, tarytum krizės nėra“, – kritikavo Patrick Le Hyaric (Vieningieji kairieji/Šiaurės šalių žalieji kairieji, Prancūzija). Politikas ragino įgyvendinti Lisabonos sutarties nuostatas, tobulinti socialines ir pensijų sistemas bei apmokestinti finansinius sandorius.
Niki Tzavela („Laisvės ir demokratijos Europa“, Graikija) atkreipė dėmesį į kvalifikuoto jaunimo emigraciją ir siūlė kurti europinę keitimosi kvalifikuotais specialistais sistemą. Josè Manuel Barroso: „Ekonomikos gaivinimas išlieka svarbiausiu prioritetu“ 2011 m. Komisijos darbo programa Diskusijų vaizdo įrašas J. M. Barroso pasisakymas
EP pakartojo savo poziciją dėl 2011 m. biudžeto
EP neatsisako savo reikalavimų dėl ES biudžeto Ketvirtadienį priimtoje rezoliucijoje (486 už, 64 prieš, 21 susilaikė) Europos Parlamentas reiškia savo pasirengimą per labai trumpą terminą pasiekti susitarimą dėl 2011 m. ES biudžeto, jeigu bus įvykdytos jo anksčiau iškeltos sąlygos dėl biudžeto lankstumo, nuosavų išteklių reformos bei EP dalyvavimo derybose dėl būsimos daugiametės finansinės programos.
Parlamentas pasirengęs netrukus susitarti dėl kitų metų ES biudžeto, jei:
1) Taryba įsipareigos spręsti dėl biudžeto lankstumo priemonių kvalifikuota balsų dauguma. Iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo biudžetą buvo galima modifikuoti iki 0,03 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų, jei tam pritardavo Taryba kvalifikuota balsų dauguma bei Europos Parlamentas. Tai leido toliau plėtoti „Galileo“ palydovinės navigacijos projektą bei skirti daugiau pagalbos besivystančioms šalims. Parlamentas norėtų išlaikyti tokią pat procedūrą ir ateityje, tuo tarpu kai kurios šalys Taryboje nori turėti veto teisę.
2) Europos Komisija įsipareigos iki 2011 m. liepos 1 d. pateikti siūlymus dėl naujų ES nuosavų išteklių, o Taryba įsipareigos juos aptarti su Parlamentu vykstant deryboms dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Antradienio plenarinės sesijos diskusijoje Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso pažadėjo pateikti šiuos siūlymus iki kitos vasaros, kaip ir siūlymus dėl daugiametės finansinės programos.
3) Parlamento atstovams bus leista dalyvauti derybose dėl būsimos daugiametės finansinės programos.
Savo rezoliucijoje Parlamentas palankiai vertina Komisijos įsipareigojimus dėl Europos pridėtinės vertės ir dėl Lisabonos sutarties pasekmių ES biudžetui, taip pat dėl tikslių terminų, susijusio su nuosavais ištekliais.
„Kad pasiektume greitą ir gerą susitarimą, palankų ES, laukiame Tarybos žingsnių ir esame pasirengę derėtis“, – šia tema sakė EP pirmininkas Jerzy Buzek.
Žlugus deryboms dėl pirminio biudžeto projekto, tikimasi, jog gruodžio 1 d. Europos Komisija pateiks naują siūlymą, o EP Biudžeto komitetas jį aptars gruodžio 1-2 d. posėdyje. ES lėšos: 2011 m. biudžeto vadovas
LT
1
PHOTO
20101119PHT96454.jpg
LT
2
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=d32b4476-c274-407f-8811-9e320117d60f&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=lt&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
LT
3
LINK
/lt/pressroom/content/20101112NEW94628
LT
4
LINK
/activities/plenary/home.do?language=LT
LT
5
LINK
/lt/pressroom/
LT
8
PHOTO
20101116PHT95298.jpg
LT
10
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/10/984&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
LT
11
LINK
http://ec.europa.eu/governance/impact/ia_carried_out/docs/ia_2010/sec_2010_0851_en.pdf
LT
12
LINK
http://www.energy.eu/
LT
13
LINK
/activities/committees/hearingsCom.do?language=EN&body=ITRE
LT
14
LINK
http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/indicators/electricity-production-by-fuel-1/electricity-production-by-fuel-assessment-1
LT
15
PHOTO
20101119PHT96456.jpg
LT
17
LINK
/lt/pressroom/content/20101112NEW94628/2
LT
18
LINK
/lt/pressroom/content/20100927IPR83703
LT
20
PHOTO
20101122PHT97549.jpg
LT
21
LINK
/news/expert/default_lt.htm
LT
22
PHOTO
20101119PHT96462.jpg
LT
23
LINK
/news/public/documents_par_theme/911/default_lt.htm
LT
24
PHOTO
20101119PHT96464.jpg
LT
25
LINK
/news/public/documents_par_theme/907/default_lt.htm
LT
26
PHOTO
20101123PHT99114.jpg
LT
27
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20101123&language=lt&askedDiscussionNumber=5
LT
28
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?eventCode=20101123-1230-SPECIAL&language=lt&byLeftMenu=researchotherevents&category=SPECIAL&format=wmv#anchor1
LT
29
LINK
/president/view/en/press/press_release/2010/2010-November/press_release-2010-November-19.html
LT
30
LINK
http://www.president.gov.ge/index.php?lang_id=ENG&sec_id=228&info_id=5857
LT
33
LINK
/sides/getDoc.do?language=LT&type=IM-PRESS&reference=20080825STO35399
LT
34
PHOTO
20101123PHT99112.jpg
LT
36
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=72a91473-f7a2-4985-ad70-9e3801220240&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=lt&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
LT
37
PHOTO
20101123PHT99118.jpg
LT
39
LINK
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=10150336184335107&set=a.188069385106.246713.178362315106
LT
40
LINK
http://www.facebook.com/photo.php?fbid=10150336184335107&set=a.188069385106.246713.178362315106
LT
41
LINK
/lt/pressroom/content/20101004IPR84969
LT
42
LINK
/news/public/documents_par_theme/911/default_lt.htm
LT
43
PHOTO
20101119PHT96458.jpg
LT
44
PHOTO
20101123PHT99116.jpg
LT
45
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?currentSei=SEI3&session=last&language=lt
LT
46
LINK
http://www.consilium.europa.eu/App/NewsRoom/loadDocument.aspx?id=339&lang=LT&directory=LT/ec/&fileName=117502.pdf
LT
48
LINK
/lt/pressroom/content/20101124IPR00048
LT
49
LINK
/news/public/documents_par_theme/907/default_lt.htm
LT
50
EUROPARL-TV
http://www.europarltv.europa.eu/swf/EmbedPlayer.swf?vid=7ca591d7-acfe-45ea-8ce6-9e380127f918&cid=00000000-0000-0000-0000-000000000000&lang=lt&bitrate=512&loop=off&autoplay=off&startVolume=medium&showTitle=on&showBottom=off
LT
51
PHOTO
20101123PHT99122.jpg
LT
52
LINK
http://ec.europa.eu/atwork/programmes/docs/cwp2011_lt.pdf
LT
53
LINK
/wps-europarl-internet/frd/vod/player?date=20101123&language=lt&askedDiscussionNumber=11
LT
54
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=SPEECH/10/680&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en
LT
55
PHOTO
20101125PHT00708.jpg
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101025FCS89975 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100923FCS83457 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2010-0324 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT AGENDA 20101122 SIT NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100910FCS81938 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100507FCS74267 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080901STO35697 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100923FCS83457 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B7-2010-0616 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20101108STO92349 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20100923FCS83457 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
