Savaitė : 06-06-2005(s)
EUROPOS PARLAMENTAS
Redaktorius:
Robertas Pogorelis
Sekretoriatas:
Asta Vasiliauskaitė
Briuselis:
Strasbūras:
PHS 6A 36
IPE3 F02/017
B-1047 Brussels
BP 1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 20 06
Tel. (33) 3 88 17 46 42
Fks. (32-2) 284 92 53
Fks. (33) 3 88 17 93 55
el.paštas: spauda-lt@europarl.eu.int
Tinklalapis: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_lt.htm
Baigta redaguoti: bir ž elio 13 d.
Frakcijos Pagal 2005-06-13
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
16
31
11
6
3
3
7
77
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
15
12
2
7
4
9
5
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
10
4
10
7
4
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
10
3
78
Iš viso
267
201
88
42
41
36
27
29
731
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Europos Vadovų Taryba
Referendumų nesėkmė - impulsas ES atsinaujinimui
Pasiruošimas Europos Vadovų Tarybos susitikimui
Svarstymas: 2005-06-08
Trečiadienio rytą deputatai apsvarstė pasiruošimą Europos Vadovų Tarybos susitikimui, kuris įvyks birželio 16-17 d. Briuselyje. Šiame susitikime daugiausia dėmesio bus skirta padėčiai po referendumų Prancūzijoje ir Nyderlanduose, kuriuose buvo nepritarta ES Konstitucijai.
Tarybos vardu kalbėjęs Liuksemburgo jaunesnysis užsienio reikalų ministras Nikola Šmitas (Nicolas SCHMIT ) pažymėjo, jog referendumų sprendimai - demokratinės diskusijos išdava, todėl "turime be išlygų gerbti prancūzų ir olandų politinį pasirinkimą". Pasak N. Šmito, ES nepavyko užtikrinti šių šalių piliečių lūkesčių, ypač socialinėje srityje. Kalbėtojas taip pat kritikavo "per ilgai užsitęsusį demokratijos trūkumą" ES. Tačiau jis taip pat atkreipė dėmesį, jog dešimt valstybių jau ratifikavo ES Konstituciją (Ispanija tai padarė referendumu). "Nereikėtų užkirsti kelio likusioms valstybėms pareikšti savo nuomonę", - sakė N. Šmitas. Jis paragino atremti Europai mestą iššūkį ir imtis esminių politinių sprendimų - visų pirma, rasti kompromisą dėl naujosios finansinės perspektyvos. Kalbėtojas įvertino šia tema EP parengtą rezoliuciją kaip "padrąsinantį signalą" Sąjungai. "Europa neturi būti sustingusi, paralyžiuota, dvejojanti dėl ateities", - kalbėjo N. Šmitas.
Prelegentas taip pat paminėjo kitus klausimus, kurie bus svarstomi Europos Vadovų Taryboje, - 2005-2008 m. užimtumo ir augimo gaires, deklaraciją dėl tvaraus vystymosi, Hagos programos vidaus reikalų ir teisingumo srityje įgyvendinimo planą, terorizmo prevencijos priemones, Jungtinių Tautų Organizacijos reformą, pasirengimą konferencijai dėl Irako.
Komisijos pirmininkas Žozė Barozas (José Manuel BARROSO ) diskusijoje teigė, jog referendumų nesėkmė "nereiškia Europos projekto žlugimo". Jis pabrėžė poreikį išsiaiškinti tikruosius žmonių lūkesčius ir įrodyti, jog ES pajėgi juos įgyvendinti. "Svarbu išaiškinti piliečiams, jog ES - ne problema, o problemų sprendimas", - teigė Ž. Barozas. Pasak prelegento, nors "labai dažnai diskusija dėl Europos Konstitucijos buvo painiojama su šalių vidaus problemomis", nepritarimas Konstitucijai taip pat atspindi žmonių nerimą dėl Europos socialinio modelio, globalizacijos bei ES institucijų atotrūkio nuo piliečių. Komisijos pirmininkas paragino ES "rasti naują politinį konsensą, kuris šį sunkų etapą paverstų ES privalumu". Kalbėtojo nuomone, nepaisant nesėkmės Prancūzijoje ir Nyderlanduose, likusios Sąjungos šalys taip pat turi pareikšti nuomonę dėl Konstitucijos. Ž. Barozas pakvietė piliečius ir šalių parlamentus demokratinei diskusijai, atsisakant nacionalinio egoizmo, neieškant atpirkimo ožių ir negilinant ideologinių takoskyrų. Komisijos pirmininkas paragino susitelkti apie Europos vertybes bei sutvirtinti ES globalizacijos akivaizdoje, "kad ji netaptų pirmąja globalizacijos auka".
Posėdyje taip pat kalbėjo EP frakcijų atstovai. Hans-Gert P ö TTERING (PPE/DE, DE) pareiškė nusivylimą referendumų Prancūzijoje ir Nyderlanduose rezultatais, nors jie atspindi tik šių šalių, o ne visų ES piliečių nuomonę. Kalbėtojas pakvietė likusias šalis pareikšti nuomonę dėl Konstitucijos. Martin SCHULZ (PSE, DE) nuomone, referendumų nesėkmę lėmė pernelyg didelis atotrūkis tarp ES institucijų, šalių vyriausybių ir piliečių. "Vyriausybės turi daryti tai, ką sako, ir sakyti tai, ką daro", - teigė prelegentas, kritikuodamas jų polinkį kaltinti Briuselį dėl socialinių sunkumų. Jis pasiūlė tęsti Konstitucijos ratifikavimą ir ES plėtrą.
Graham R. WATSON (ALDE, UK) kritikavo, jog "ES yra pernelyg slapta ir neskaidri", o "strateginiai ES sprendimai priimami be reikiamų visuomenės diskusijų". Jo nuomone, ES Konstitucija "dabartiniu pavidalu tikriausiai neišliks". Kalbėtojas pasiūlė ateityje tokius svarbius dokumentus teikti ratifikavimui vienu metu visose šalyse. Jis taip pat paragino imtis esminės ES institucijų reformos - Tarybos posėdžius padaryti viešus, teisingumo ir vidaus reikalų sprendimams taikyti bendrijos metodą, o Parlamentui suteikti daugiau galių užsienio politikoje. Daniel Marc COHN-BENDIT (Verts/ALE, DE) nuomone, referendumų rezultatai - tai "ne nusivylimo išraiška, o pralaimėjimas", kurį pirmiausia nulėmė ES sprendimų skaidrumo trūkumas. Jis pritarė pasiūlymams Tarybos posėdžius paversti viešais bei rengti svarbius referendumus tą pačią dieną visose ES šalyse.
Francis WURTZ (GUE/NGL, FR) nuomone, dabartinę krizę nulėmė tai, kad "ES pasuko liberalizmo keliu". Jis kvietė atsisakyti ES Konstitucijos idėjos, taip pat nebesvarstyti direktyvų dėl paslaugų liberalizavimo bei darbo laiko apribojimo. Philippe DE VILLIERS (IND/DEM, FR) teigimu, "ES Konstitucija mirė Paryžiuje, o palaidota buvo Olandijoje". Jis paragino ES sustabdyti derybas dėl Turkijos narystės, o vyriausybes "tapti savo šalies žmonių valios reiškėjomis". Cristiana MUSCARDINI (UEN, IT) pakvietė imtis socialinių ir ekonominių reformų, peržiūrėti ES pinigų politiką, laikytis subsidiarumo bei sustiprinti dialogą su piliečiais. Pasak Jean-Marie LE PEN (NI, FR), referendumų rezultatai parodė, jog žmonės nenori atsisakyti nepriklausomybės vardan "biurokratizuotos liberalios struktūros" ir "parduoti savo tautinio identiteto".
Biudžetas
Parlamentas pateikė pataisas ES finansinei perspektyvai
Reimer BÖGE (PPE/DE, DE)
Dėl išsiplėtusios ES politikos iššūkių ir 2007-2013 m. biudžetinių priemonių
Iniciatyvos procedūra
Dok.: A6-0153/2005
Svarstymas: 2005-06-07
Balsavimas: 2005-06-08
Antradienį Parlamentas apsvarstė, o trečiadienį patvirtino pranešimą, kuriame įvertinama Komisijos pasiūlyta 2007-2013 m. finansinė perspektyva. Pranešimą parengė specialiai tam įkurtas laikinasis EP komitetas. Jam pritarė 426 deputatai; 140 parlamentarų jam nepritarė, o 122 susilaikė.
ES finansinė perspektyva - tai kelių metų planas, numatantis, kaip Sąjungos politikos prioritetai bus atspindėti ES biudžeto išlaidose. Dabartinė finansinė perspektyva ir 1999 m. gegužės 6 d. tarpinstitucinis susitarimas dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo procedūros baigs galioti 2006 m. pabaigoje. Šiuo metu deramasi dėl naujos 2007-2013 m. finansinės perspektyvos - pirmosios po ES plėtros.
Komisija pasiūlė, kad 2007-2013 m. laikotarpiu asignavimai mokėjimams iš ES biudžeto ( payment appropriations ) vidutiniškai sudarytų 1,14 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), o asignavimai ES biudžeto įsipareigojimams ( commitment appropriations ) - 1,24 proc. BNP. Tuo tarpu Parlamentas siūlo sumažinti šiuos asignavimus (atitinkamai) iki 1,07 ir 1,18 proc. BNP, t.y. iki 883 mlrd. ir 975 mlrd. eurų.
Komisija pasiūlė 0,41 proc. ES BNP skirti sanglaudos fondams, o dešimčiai naujųjų Sąjungos šalių suteikti galimybę gauti ES sanglaudos fondų paramą, sudarančią iki 4 proc. šalies BNP. Parlamentas siūlo leisti viršyti pastarąją ribą, jei šalis įrodo sugebėjimą absorbuoti didesnę paramą. Deputatai taip pat siūlo 4 mlrd. eurų padidinti bendrosios užsienio ir saugumo politikos finansavimą, 1 mlrd. eurų padidinti ES teisingumo ir vidaus reikalų finansavimą, taip pat skirti daugiau lėšų neplanuotiems poreikiams bei rezervams. Parlamentas taip pat siūlo palaipsniui didinti išlaidas moksliniams tyrimams ir naujųjų technologijų raidai (iki 2010-ųjų šioms sritims turėtų būti skiriama 3 proc. BNP).
Deputatai ragina skirti daugiau lėšų kaimo plėtrai (2007-2013 m. "Natura 2000" programai siūloma skirti bent 21 mlrd. eurų). Jie nepritaria pasiūlymams atsisakyti centralizuotos bendrosios žemės ūkio politikos. Jei po Rumunijos ir Bulgarijos įstojimo žemės ūkio išlaidų poreikis viršytų išteklius, deputatai siūlo iš dalies padengti šias išlaidas iš ES šalių biudžetų (pagal bendro finansavimo principą). Jie taip pat nepritaria Europos vystymo fondo (21 876 mlrd. eurų) inkorporavimui į ES biudžetą, ypač jei dėl to sumažėtų kitų ES politikos sričių finansavimas. Parlamentas taip pat pažymi transeuropinių tinklų, socialinės politikos, švietimo, mokslo ir jaunimo programų svarbą.
Konkretūs Parlamento pasiūlymai 2007-2013 m. ES finansinei perspektyvai pateikiami šioje lentelėje (mln. eurų 2004 m. kainomis):
Asignavimai įsipareigojimams
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
VISO
1. Tvari plėtra
57 612
60 612
63 560
65 558
67 699
70 559
73 435
459 035
1a. Konkurencingumas siekiant augimo ir užimtumo
11 010
13 157
15 377
17 207
19 190
21 272
23 350
120 563
1b. Sanglauda siekiant augimo ir užimtumo
46 602
47 455
48 183
48 351
48 509
49 287
50 085
338 472
2. Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas
56 744
56 866
56 980
56 747
56 524
56 299
56 088
396 248
iš jų: žemės ūkis - su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos
43 120
42 697
42 279
41 864
41 453
41 047
40 645
293 105
3. Pilietybė, laisvė, saugumas ir teisingumas
1 777
2 156
2 470
2 778
3 096
3 420
3 741
19 437
4. ES kaip pasaulinio masto partnerė
8 235
8 795
9 343
10 050
10 782
11 434
12 060
70 697
5. Administravimas
3 675
3 815
3 950
4 090
4 225
4 365
4 500
28 620
Kompensacijos
419
191
190
800
Visi asignavimai į sipareigojimams
128 462
132 434
136 493
139 223
142 326
146 077
149 824
974 837
Proc. nuo BNP
1.17
1.18
1.19
1.18
1.18
1.19
1.19
1.18%
Skirtumas nuo Komisijos siūlymo
-47 518
Asignavimai mok ė jimams
116 403
120 003
123 680
126 154
128 966
132 365
135 760
883 329
Proc. nuo BNP
1.06
1.07
1.08
1.07
1.07
1.07
1.08
1.07%
Deputatai apgailestauja, kad kartu su nauja finansine perspektyva Komisija nepateikė ambicingesnių pasiūlymų dėl esamos sistemos pakeitimo. Jų nuomone, būtina
reformuoti ES nuosavuosius išteklius, kurių viršutinė riba (1,24 proc. ES valstybių BNP) nebuvo pakeista nuo 1993 m.
Kalbėdamas antradienio plenariniame posėdyje, laikinojo komiteto pranešėjas Raimeris Biogė (Reimer BÖGE , PPE/DE, DE) paragino deputatus patvirtinti jo parengtą išsamų pranešimą, kuris "sustiprina Parlamento derybines pozicijas" Tarybos ir Komisijos atžvilgiu. Pranešėjas paragino apriboti Komisijos pasiūlytas išlaidų mažinimo apimtis, "kad nenukentėtų svarbiausi ES tikslai". Jis pasiūlė patobulinti finansinį reglamentą bei kitus teisės aktus, kuriais reguliuojamos trumpalaikės ir ilgalaikės ES išlaidos. R. Biogė pabrėžė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros, taip pat sanglaudos politikos finansavimo svarbą. Kalbėtojas nepritarė saugumo bei išorės sienų apsaugos finansavimo mažinimui.
Tarybos vardu kalbėjęs Liuksemburgo jaunesnysis užsienio reikalų ministras Nikola Šmitas (Nicolas SCHMIT ) pareiškė, jog Taryba "gerbia EP biudžeto formavimo galias" ir teikia prioritetą dialogui su Parlamentu dėl ES finansinės perspektyvos. Kalbėtojo nuomone, Parlamento pritarimas šiai perspektyvai yra "būtinas". N. Šmitas išreiškė viltį, jog kitą savaitę vyksiančiame Tarybos posėdyje pavyks pasiekti kompromisą, o tuo pačiu pademonstruoti ES institucijų bei valstybių sugebėjimą susitarti šiuo itin svarbiu klausimu. Kalbėtojas palaikė Parlamento poziciją skirti daugiau lėšų sanglaudos fondams, taip pat pritarė lėšų didinimui Lisabonos strategijoje numatytiems tikslams - skatinti užimtumą, konkurencingumą bei mokslinius tyrimus. N. Šmitas nepritarė Europos vystymo fondo įtraukimui į ES biudžetą.
Posėdyje kalbėjęs Komisijos pirmininkas Žozė Barozas (José Manuel BARROSO ) pasidžiaugė Parlamento bendradarbiavimu su Komisija rengiant naująją finansinę perspektyvą. Jis paragino ES institucijas bei valstybes per ateinančias savaites pasiekti susitarimą, kad būtų galima nedelsiant "politinę valią paversti finansiniais įsipareigojimais" ir "nukreipti Europą tinkama kryptimi". Komisijos pirmininkas pasidžiaugė pasiektais kompromisais dėl sanglaudos fondų, nuosavų išteklių dalies bei priemokos grąžinimo Jungtinei Karalystei. Kita vertus, kalbėtojas pavadino "nuviliančiais" Tarybos siūlymus ribotai padidinti lėšas konkurencingumo ir užimtumo skatinimui bei ES užsienio politikai, taip pat sumažinti ES paramą besivystančioms šalims.
Diskusijoje kalbėjusi Lietuvos deputatė Margarita STARKEVIČIŪTĖ (ALDE, LT) pasidžiaugė, jog pasiekti kompromisai dėl finansinės perspektyvos parodė išsiplėtusios ES gyvybingumą. Kalbėtoja apgailestavo, jog rengiant šią perspektyvą pernelyg dažnai buvo nukrypstama į technines detales, užuot kūrus bendrą Europos ekonominę viziją. Šiuo atžvilgiu M. Starkevičiūtė taip pat kritikavo Komisijos pirmininką Ž. Barozą, kurio pasisakymas, pasak prelegentės, priminė "pavargusio žmogaus skundą Parlamente apie derybų problemas".
Įsigaliojus ES Konstitucijai, finansinei perspektyvai patvirtinti bus reikalingas Parlamento pritarimas. Todėl, nors kol kas Taryba neprivalo atsižvelgti į Parlamento nuomonę, deputatai laiko EP pritarimą naujajai finansinei perspektyvai būtina jos įsigaliojimo sąlyga. Daugiau informacijos apie siūlomą 2007-2013 m. ES finansinę perspektyvą rasite čia:
http://europa.eu.int/comm/financial_perspective/questions/index_en.htm
Žurnalistų klausimams: Jean-Yves Loog, tel.: (32-2) 28 44652, mob. tel.: (32) 498 983589, el. paštas: budg-press@europarl.eu.int
Konstituciniai reikalai
Parlamentas atmetė siūlymą nušalinti Komisiją
Balsavimas: 2005-06-08
Trečiadienį Parlamentas atmetė siūlymą nušalinti Komisiją. Už jo atmetimą balsavo 589 deputatai, prieš - 35, susilaikė 35.
Siūlymą nušalinti Komisiją inicijavo Jungtinės Karalystės deputatas euroskeptikas Nigel Paul FARAGE (IND/DEM, UK), teigdamas, jog Ž. Barozo atostogos pažįstamo Graikijos verslininko milijardieriaus S. Latsio (Spiros Latsis) jachtoje 2004 m. rugpjūtį sukėlė interesų konfliktą, kuris turėjo įtakos vėlesniam Komisijos sprendimui leisti Graikijos vyriausybei skirti S. Latsio bendrovei "Lamda Shipyards" 10 349 269 eurų valstybės išmoką. Tuo metu Ž. Barozas dar nebuvo Komisijos pirmininku.
Komisijos nušalinimo siūlymas buvo apsvarstytas gegužės 25-osios plenariniame posėdyje. Daugumos EP frakcijų atstovai jo nepalaikė ir teigė, kad šiuo siūlymu bandoma sugriauti piliečių pasitikėjimą ES bei jos institucijomis. Pagal EP reglamentą, nuo tokio siūlymo svarstymo iki balsavimo dėl jo turėjo praeiti bent 48 valandos, todėl balsuojama buvo šioje sesijoje.
Teisingumas ir vidaus reikalai
Terorizmą galima įveikti tik bendromis pastangomis
Rosa M. DÍEZ GONZÁLEZ (PSE, ES)
Dėl EP rekomendacijos Tarybai dėl ES antiteroristinių veiksmų plano
Dok.: A6-0164/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2005-06-07
Parlamentas priėmė rekomendaciją Tarybai dėl ES antiteroristinių veiksmų plano.
Pirmasis toks planas buvo priimtas 2001 m. rugsėjo 21 d. neeiliniame Europos Vadovų Tarybos posėdyje, netrukus po 2001 m. rugsėjo 11-osios teroro aktų JAV. Jis buvo atnaujintas 2004 m. birželį. Tačiau, pasak EP Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešėjos Rosos Dies Gonsales (Rosa DÍEZ GONZÁLEZ, PSE, ES), "ES vaidmuo kovojant su terorizmu yra labai ribotas. Dauguma kovos su terorizmu priemonių ir galių tebėra ES valstybių kompetencijoje". Šalys nėra nusiteikusios keistis informacija tarpusavyje, o tai nepadeda apsaugoti piliečių nuo terorizmo grėsmės. Todėl svarbu labiau centralizuoti kovą su terorizmu ir paskatinti šalis keistis operatyvine informacija.
Parlamentas siūlo, kad kovos su terorizmu veiksmai būtų įtraukti į ES sutartį, kad dėl jų bendrai spręstų Taryba ir Parlamentas, o Teisingumo Teismas įtrauktų juos į savo jurisdikciją. Deputatai ragina sukurti Europos prokuratūrą, kuri imtųsi teroristinių ir kitų sunkių tarptautinių nusikaltimų tyrimo. Jie taip pat siūlo pakeisti EUROPOL statusą į Parlamentui ir Tarybai pavaldžią agentūrą, kuri priklausytų Teisingumo Teismo jurisdikcijai. EP rekomendacijoje raginama stiprinti EUROPOL funkcijas bei užtikrinti ES šalių operatyvinių tarnybų keitimąsi prevencine informacija. Deputatai taip pat siūlo sukurti Europos pagalbos terorizmo aukoms padalinį.
Parlamentas siūlo įpareigoti ES šalis pasirašyti ir ratifikuoti 12 tarptautinių antiteroristinių konvencijų. ES ir jos šalys taip pat raginamos aktyviai prisidėti prie tarptautinių pastangų sudaryti visuotinai pripažintų teroristinių nusikaltimų, kuriems netaikytina senatis, sąrašą.
Operatyvinėms tarnyboms bus lengviau keistis duomenimis
Antoine DUQUESNE (ALDE, BE)
Dėl keitimosi informacija ir žvalgybos duomenimis, susijusiais su teroro aktais
Dėl bendradarbiavimo teroristinių nusikaltimų užkardymo srityje
Dok.: A6-0160/2005 , A6-0162/2005 , A6-0165/2005
Konsultacijų ir iniciatyvos procedūros
Svarstymas ir balsavimas: 2005-06-07
Parlamentas pritarė grupei priemonių palengvinti policijos ir kitų operatyvinių tarnybų bendradarbiavimą kovojant su terorizmu bei kitu organizuotu nusikalstamumu. Pasiūlymai apima tik operatyvinių tarnybų reikalus, bet ne teismų bendradarbiavimą. Komisija pasiūlė, kad EUROPOL bei EUROJUST agentūros centralizuotai kauptų informaciją, gaunamą iš ES valstybių. Tuo tarpu Parlamentas, remdamasis Švedijos siūlymu, ragina labiau decentralizuoti keitimąsi informacija tarp ES šalių operatyvinių tarnybų (policijos, žvalgybos ir kt.). Šalys turėtų pripažinti viena kitos operatyvinių tarnybų galias, o tuomet šios tarnybos galėtų keistis informacija bei žvalgybos duomenimis remdamosis ES teisės aktais.
Kitos ES šalies struktūrai paprašius, informacija turėtų būti jai pateikta nedelsiant, o jei tai neįmanoma, per 12 val., 48 val. arba 10 darbo dienų, priklausomai nuo reikalo skubumo ir būtinų formalumų trukmės. Operatyvinė tarnyba galėtų atsisakyti pateikti prašomą informaciją, jei jos suteikimas pažeistų šalies saugumą, sutrukdytų esamam tyrimui, taip pat kai prašoma daugiau informacijos negu akivaizdžiai reikia konkrečiam atvejui ištirti.
Deputatai ragina Komisiją kuo greičiau sukurti Europos nusikaltimų ir bausmių registrą, taip pat suteikti finansinės žvalgybos struktūroms prieigą prie bankų duomenų bazių.
Kitu pasiūlymu deputatai rekomenduoja Tarybai "imtis iniciatyvos kovojant su terorizmu, o ne tik reaguoti į įvykius". Jie taip pat ragina veiksmingumo vardan supaprastinti teisės aktus šioje srityje, parengti policijos pareigūnų "geros praktikos vadovą" bei įdiegti išankstinio įspėjimo sistemą ES mastu, kuri leistų prognozuoti terorizmo pavojų.
Deputatai taip pat siūlo imtis priemonių apsaugoti asmens duomenis. Duomenys galėtų būti kaupiami tik siekiant įvykdyti teisėtas užduotis, užtikrinus jų slaptumą, o duomenys apie įsitikinimus, sveikatą ar lytinę orientaciją bei apie neįtariamus asmenis galėtų būti renkami tik esant būtinumui. Žmogui turėtų būti pranešta apie renkamus jo duomenis, leista su jais susipažinti ir juos ištaisyti, išskyrus atvejus, kai tai gali pakenkti tyrimui, grėsti saugumui ar viešajai tvarkai.
Kaupti telefoninio ir elektroninio ryšio seansų duomenis - neteisėta ir netikslinga
Alexander NUNO ALVARO (ALDE, DE)
Dėl Tarybos pagrindų sprendimo dėl duomenų, susijusių su viešųjų elektroninių ryšių paslaugomis, apdorojimo ir išsaugojimo baudžiamųjų nusikaltimų, įskaitant terorizmą, prevencijos, tyrimo, išaiškinimo ir traukimo už juos atsakomybėn tikslais
Konsultacijų procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2005-06-07
Deputatai patvirtino pranešimą, atmetantį Prancūzijos, Jungtinės Karalystės, Airijos ir Švedijos pasiūlymą kaupti telefono pokalbių, trumpųjų žinučių, interneto ir elektroninio pašto naudojimo duomenis, siekiant užkirsti kelią nusikaltimams bei palengvinti jų tyrimą.
Siūlyta įpareigoti šalis kaupti duomenis apie ryšių (ar interneto) seanso laiką, vietą bei dalyvius (naudotojus), bet ne apie perduotos ar gautos informacijos turinį. Duomenys būtų išlaikomi nuo 12 iki 36 mėnesių; jie galėtų būti perduoti kitai ES šaliai jos prašymu.
Parlamentas atmetė šį pasiūlymą. Deputatų nuomone, duomenų kaupimo klausimams turi būti taikoma bendro sprendimo, o ne konsultacijų procedūra. Be to, galiojanti Privatumo ir elektroninių komunikacijų direktyva apibrėžia, jog asmens duomenys gali būti kaupiami tik išimtiniais atvejais esant rimtam pagrindui, o jo nebelikus jie turi būti iškart sunaikinami.
Deputatai taip pat abejoja siūlomos priemonės proporcingumu siūlomam tikslui. Asmens duomenų kaupimas neturint konkretaus įtarimo prieštarauja nekaltumo prezumpcijai bei Europos žmogaus teisių konvencijos 8-ajam straipsniui. Dėl duomenų gausos būtų sunku greitai surasti reikiamą informaciją, o asmenys, susiję su organizuotu nusikalstamumu bei terorizmu, galėtų nesunkiai išvengti jų duomenų kaupimo (pvz., naudodamiesi už ES ribų esančiais interneto serveriais). Be to, įgyvendinus siūlomą priemonę, labai padidėtų Europos telekomunikacijų bendrovių (ypač mažesniųjų) kaštai.
Todėl Parlamentas ragina Komisiją pateikti naują pasiūlymą. Antradienio diskusijoje kalbėjęs Teisingumo, laisvės ir saugumo komisaras Frankas Fratinis (Franco FRATTINI ) pažadėjo jį pateikti dar šią vasarą.
Per ES sieną vežamas stambias sumas reikės deklaruoti
Vincent PEILLON (PSE, FR)
Dėl EP ir Tarybos reglamento dėl grynųjų pinigų, įvežamų į ES ar išvežamų iš jos, kontrolės
Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2005-06-07
Balsavimas: 2005-06-08
Parlamentas pritarė reglamentui dėl grynųjų pinigų, įvežamų į ES ar išvežamų iš jos, kontrolės. Pagal šį reglamentą, siekiant užkirsti kelią pinigų plovimui, bus privaloma deklaruoti per ES išorinę sieną vežamas dideles grynųjų pinigų sumas.
Parlamentas pritarė Tarybos pasiūlymui nuo 15 iki 10 tūkstančių eurų sumažinti ribą, nuo kurios būtų privaloma deklaruoti grynuosius pinigus. Deklaracijų informacija taps prieinama ES šalių finansinės žvalgybos tarnyboms. Parlamentas taip pat priėmė grupę pataisų asmens duomenų apsaugai užtikrinti.
Parlamentas siekia humaniškesnės imigracijos politikos
Patrick GAUBERT (PPE/DE, FR)
Dėl legalios ir nelegalios migracijos santykio ir migrantų integracijos
Dok.: A6-0136/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-06-07
Balsavimas: 2005-06-09
Parlamentas patvirtino pranešimą apie ES imigracijos politiką (431 balsas už, 124 prieš, 49 susilaikė).
Esant dideliems legalios ir nelegalios imigracijos srautams, ES ir jos valstybėms itin svarbu juos reguliuoti bendromis pastangomis. Tačiau, deputatų teigimu, iki šiol "nėra tinkamai organizuotos ir koordinuojamos Europos migracijos politikos".
Parlamentas ragina Tarybą kuo greičiau sukurti bendrąją imigracijos politiką, į jos įgyvendinimą įtraukiant Parlamentą. Deputatai sveikina Komisijos ir Tarybos iniciatyvą kurti ES šalių informacijos keitimosi ir išankstinio įspėjimo sistemą, skirtą migracijos klausimams koordinuoti. Parlamentas taip pat ragina įtraukti migracijos klausimus į ES užsienio politiką bei geriau integruoti išorinių sienų kontrolę. EP "pabrėžia, kad priemonės kovoti su nelegalia imigracija ir stiprinti išorės sienų kontrolę neturi prieštarauti pagrindinėms žmogaus teisėms, ypač teisei į prieglobstį ir teisei nebūti išsiųstam iš šalies". Siūloma aiškiau apibrėžti ES imigrantų grąžinimo politiką, išsaugant pagarbą asmens orumui. Išskirtinį dėmesį siūloma skirti kovai su nelegalia prekyba žmonėmis. Tačiau deputatai ragina neapsiriboti represinėmis migracijos kontrolės priemonėmis, bet "atsižvelgti į priežastis, kurios verčia migrantus emigruoti".
Deputatų nuomone, "viena iš pagrindinių ekonominės migracijos priežasčių yra teisėtas migrantų siekis patenkinti pagrindinius poreikius ir ištrūkti iš skurdo". Todėl veiksminga reguliuoti migracijos srautus mažinant skurdą bei gerinant socialinę padėtį migrantų kilmės šalyse, o taip pat kuriant naujus legalios imigracijos būdus. Parlamentas ragina pritaikyti imigracijos politiką prie darbo rinkos poreikių. Kaip pažymima keliose studijose, legali ir kontroliuojama ekonominė migracija yra reikalinga Europai, kurioje 2005-2030 m. dėl spartaus gyventojų mažėjimo dvidešimčia milijonų sumažės darbuotojų. Tačiau deputatai pabrėžia, kad "Sąjungos imigracijos politika turi būti grindžiama <...> svetingumo ir integracijos principais, o ne tik siaurais valstybės narės darbo rinkos interesais".
Parlamentas ragina skirti daugiau dėmesio legalių imigrantų integracijai ES šalyse - skatinti juos mokytis šalies kalbą, rengti pilietinio ugdymo paskaitas, kovoti su diskriminacija, rasizmu ir ksenofobija. Svarbu, kad ES valstybės kuo greičiau perkeltų šių sričių direktyvas į nacionalinę teisę. Komisija, ES valstybės ir kilmės šalys raginamos šviesti visuomenę migracijos politikos bei atvykėlių integracijos klausimais.
Biudžeto kontrolė
Siūloma griežčiau kovoti su sukčiavimu panaudojant ES lėšas
Herbert BÖSCH (PSE, AT)
Dėl ES finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu
Iniciatyvos procedūra
Dok.: A6-0151/2005
Svarstymas: 2005-06-06
Balsavimas: 2005-06-07
Parlamentas priėmė rezoliuciją apie ES finansinių interesų apsaugą ir kovą su sukčiavimu.
2003-iaisiais nuosavų lėšų, žemės ūkio asignavimų ir struktūrinės politikos priemonių srityse buvo užregistruota neatitikimų ir sukčiavimo už maždaug 922 mln. eurų; iš jų nuosavų lėšų srityje - už 269,9 mln., žemės ūkio asignavimų srityje - už 169, 7 mln., o struktūrinių fondų srityje - už 482,2 mln. eurų. Nors 2003-iaisiais patirta mažiau nuostolių negu 2002-aisiais, deputatai pabrėžia poreikį juos gerokai sumažinti, ypač struktūrinių fondų srityje.
Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) tarp 2003 m. liepos ir 2004 m. birželio nustatė 637 neatitikimo ar sukčiavimo atvejus, sukėlusius 1,37 mlrd. eurų nuostolių. Deputatai apgailestauja, kad Komisijos ir OLAF pateiktų duomenų neįmanoma palyginti dėl ataskaitinių laikotarpių skirtumo, ir dar kartą reikalauja juos suvienodinti.
Dėl iki 2003-iųjų suteiktų išmokų turėjo būti išieškota apie 3 mlrd. eurų. Dalis šių lėšų pripažintos neišieškomomis (pvz., dėl bankroto); kitų išieškojimą stabdo teismo procesai; likusi dalis sumažėjo ištyrus kiekvieną atvejį. Taigi šiuo metu turi būti išieškoti 765 mln. eurų; iš jų 650 mln. eurų turi sumokėti ES valstybės. Deputatų nuomone, "valstybės narės teikia per mažai reikšmės Bendrijos finansinių interesų apsaugai", ypač žemės ūkio išmokų srityje. EP pažymi, kad šalyse, kuriose užregistruoti didžiausi neatitikimai - Ispanijoje, Italijoje ir Prancūzijoje - išieškoma mažiausia dalis lėšų. Deputatai taip pat ragina valstybes (ypač Vokietiją, Prancūziją ir Ispaniją) laikytis ataskaitų pateikimo terminų.
EP sveikina Komisijos ketinimą tobulinti "juodojo sąrašo" sistemą. Į šį sąrašą įtraukiami rinkos dalyviai, per metus turėję neatitikimų daugiau kaip už 100 tūkst. eurų. Deputatai primena 1999-aisiais Italijoje atskleistą apgavystę su atskiestu sviestu, kurios nuostoliai viršija 100 mln. eurų. Parlamentas susirūpinęs, kad iki šiol pinigai dar nėra sugrąžinti.
Dideli nuostoliai taip pat patiriami dėl cigarečių kontrabandos (2003-iaisiais jie siekė mažiausiai 200 mln. eurų). EP sveikina Komisijos susitarimą su "Philip Morris" bendrove, numatantį ilgalaikes cigarečių kontrabandos užkardymo priemones. Deputatai atkreipia dėmesį, jog cigarečių kainų kėlimas ne visada sumažina rūkymą, tačiau skatina kontrabandą ir pigesnių gaminių pirkimą. Rezoliucijoje taip pat raginama stiprinti ES šalių muitinių bendradarbiavimą ir ištirti, ar nebūtų verta šiuo tikslu įkurti europinę struktūrą.
Parlamentas atkreipia dėmesį, jog "pirkimo agentūrų" vaidmuo rengiant konkursus išmokoms ir administruojant ES lėšas neatitinka finansinio reglamento nuostatos, jog "Komisija ir kitos institucijos jokia forma ir jokiu pagrindu negali skirti pašaliniams subjektams ar organizacijoms biudžeto vykdymo užduočių, kurioms gali reikėti Europos viešųjų paslaugų teikimo".
ES ir "Philip Morris" susitarimas
Bart STAES (Verts/ALE, BE)
Dėl Komisijos ir ES valstybių bei "Philip Morris" susitarimo dėl kovos prieš sukčiavimą
Žodinis klausimas Tarybai ir Komisijai
Dok.: B6-0232/2005 , B6-0241/2005
Svarstymas: 2005-06-08
Trečiadienio popietę Biudžeto kontrolės komiteto atstovas Bart STAES (Verts/ALE, BE) žodžiu paklausė Tarybos ir Komisijos apie ES susitarimą su "Philip Morris International" bendrove.
Pagal šį susitarimą, užbaigusį ES ir "Philip Morris" teisminį bylinėjimąsi, per ateinančius 12 metų minėta bendrovė įsipareigojo sumokėti ES ir valstybėms narėms 1,25 milijardų JAV dolerių, kurie turėtų būti skirti kovai su cigarečių kontrabanda ir firminių cigarečių padirbinėjimu.
Ar Taryba ir Komisija nemano, kad Taryba ir Parlamentas turėtų pradėti konsultuotis dėl šiame susitarime numatytų lėšų paskirstymo ir panaudojimo, ypač kovai su sukčiavimu, įskaitant cigarečių kontrabandą?
Ar Taryba ir Komisija gali patvirtinti, kad derama išmokos dalis tikrai bus skirta kovai su sukčiavimu? Kokia suma turėtų būti skirta valstybėms narėms ir kiek lėšų turėtų patekti į ES biudžetą? Ar šios lėšos bus perkeltos į atitinkamą biudžeto eilutę? Ar Taryba ketina remti Komisijos iniciatyvas skirti daugiau lėšų kovai su sukčiavimu?
Atsakydamas į paklausimą, Tarybos atstovas, Liuksemburgo jaunesnysis užsienio reikalų ministras Nikola Šmitas (Nicolas SCHMIT ) paaiškino, jog susitarimą nuo ES pusės sudarė Komisija bei dešimt Sąjungos šalių, taigi Taryba jame formaliai nedalyvauja. Ji taip pat negali kontroliuoti, kaip ES šalys panaudos joms išmokėtus pinigus. Tuo tarpu Komisijos vardu kalbėjęs Žuvininkystės ir jūreivystės reikalų komisaras Džo Bordžas (Joe BORG ) paragino likusias ES šalis prisijungti prie susitarimo (tai jau padarė Austrija, Airija, Malta bei Lenkija). Komisaro teigimu, šiuo metu Komisija bei susitarimą pasirašiusios šalys derasi dėl lėšų paskirstymo; tikimasi netrukus pasiekti konsensą. Į ES biudžetą pateksianti lėšų dalis bus administruojama pagal galiojantį finansinį reglamentą.
Ekonominiai ir pinigų reikalai
Raginama griežčiau kontroliuoti biudžeto deficitą
Othmar KARAS (PPE-DE, AT)
Dėl Tarybos reglamento dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo
Dėl Tarybos reglamento dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
Dok.: A6-0168/2005 , A6-0158/2005
Bendradarbiavimo ir konsultacijų procedūros
Svarstymas: 2005-06-08
Balsavimas: 2005-06-09
Parlamentas patvirtino du pranešimus, kuriuose siūloma griežčiau kontroliuoti ES šalių biudžeto deficitą.
Europos Bendrijos steigimo sutarties 104 str. įpareigoja ES šalis vengti pernelyg didelio biudžeto deficito. Protokole prie šios sutarties nustatyta maksimali 3 proc. BVP biudžeto deficito riba. Ją viršijus, taikoma perviršinio deficito procedūra, numatyta Europos stabilumo ir augimo pakte.
Šio pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime buvo sutarta dėl Europos stabilumo ir augimo pakto peržiūros. Viena svarbiausių šio pakto reformos priežasčių - tai, jog kai kurios šalys viršijo nustatytą 3 proc. biudžeto deficito ribą.
Parlamentas siūlo įvardyti konkrečius išimtinius atvejus, kuriais būtų leidžiamas perviršinis deficitas. Komisija taip pat raginama reguliariai statistiškai įvertinti ES šalių ekonominę raidą bei atlikti jose finansinį auditą, siekiant numatyti biudžeto deficito ribos viršijimo pavojų ir laiku imtis priemonių jo išvengti. Deputatai taip pat ragina peržiūrėti ES vidutinio laikotarpio biudžeto tikslus bent kartą per metus.
Trečiadienio diskusijoje kalbėjusi Lietuvos deputatė Margarita STARKEVIČIŪTĖ (ALDE, LT) pavadino Komisijos pasiūlymus "savalaikiais ir reikalingais", nes "per griežtos taisyklės <...> varžo augimą ir uždeda tam tikrą defliacinį spaudimą". Deputatė pažymėjo, jog Lietuva "visada labai stropiai vykdė griežtą fiskalinę politiką, taupė viešųjų paslaugų sąskaita, kad įvykdytų visus ES reikalavimus". Pasak M. Starkevičiūtės, vien ES audito misijos neužtikrins valstybių finansų stabilumo ir skaidrumo, jei pačios šalys nesiims pakankamų pastangų.
Rezoliucijai dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo pritarė 311 deputatų, nepritarė 115, o susilaikė 175. Rezoliucijai dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo pritarė 320, nepritarė 116, o susilaikė 163 deputatai. Nors į Parlamento siūlymus turėtų būti atsižvelgta, galutinius sprendimus dėl Stabilumo ir augimo pakto peržiūros priims Taryba.
Daugiau apie perviršinio deficito procedūrą rasite čia:
http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp_en.htm
Socialinė ir darbo politika
Siūloma sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį naujųjų ES šalių piliečių įsidarbinimui
Ona JUKNEVIČIENĖ (ALDE, LT)
Dėl užimtumo ir produktyvumo bei jų indėlio į ūkio augimą
Dok.: A6-0109/2005
Iniciatyvos procedūra
Balsavimas (be debatų): 2005-06-09
Parlamentas priėmė Lietuvos deputatės Onos JUKNEVI Č IEN Ė S (ALDE) parengtą rezoliuciją dėl užimtumo ir produktyvumo bei jų indėlio į ūkio augimą.
Rezoliucijoje pažymima, kad kasmet "Europos ūkis auga apie 2 proc., o to nepakanka kovojant su nedarbu". Parlamento nuomone, norint užtikrinti sėkmingą vidaus rinkos funkcionavimą ir sumažinti nedarbą, nepakanka struktūrinės socialinės apsaugos sistemų reformos. Deputatai apgailestauja, jog Taryba nebeteikia prioriteto Europos stabilumo ir augimo paktui. Jie siūlo skirti daugiau dėmesio rinkos efektyvumui (ypač paslaugų srityje), konkurencingumui ir produktyvumui, mokesčių sistemos modernizavimui, darbo rinkos reformai, naujoms technologijoms, švietimui, mokslo ir verslo bendradarbiavimui. Parlamentas pabrėžia poreikį supaprastinti galiojančius teisės aktus, siekiant sumažinti įmonių administravimo išlaidas. Jie taip pat pripažįsta svarbų Europos investicijų banko vaidmenį.
Deputatai siūlo padidinti darbo jėgos mobilumą Europoje ir ragina senąsias ES nares sutrumpinti pereinamąjį laikotarpį naujų ES narių piliečių įsidarbinimui. Tuo pačiu siūloma veiksmingiau užkirsti kelią neteisėtam darbui.
Raginama mažinti socialinę atskirtį naujosiose ES šalyse
Csaba ŐRY (PPE/DE, HU)
Dėl socialinės integracijos naujosiose ES valstybėse
Dok.: A6-0125/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas ir balsavimas: 2005-06-09
Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl socialinės integracijos naujosiose ES valstybėse.
Pasak EP, "perėjimas prie rinkos ekonomikos naujosiose valstybėse narėse lėmė svarbius struktūrinius pokyčius, dėl kurių nedarbas tapo viena didžiausių socialinės integracijos kliūčių". Užimtumo lygis naujose ES narėse vidutiniškai 8 proc. mažesnis negu senosiose, o regioniniai skirtumai jose taip pat gerokai didesni. Kitos aštrios problemos yra "neadekvačios ir nepakankamos sveikatos priežiūros paslaugos" bei besitęsiantis mažumų, ypač romų, diskriminavimas. Socialinė atskirtis taip pat gresia vyresniems bei išsituokusiems žmonėms.
Pasak Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešėjo Csaba ŐRY (PPE/DE, HU), "jei nebus paspartintas socialinės integracijos procesas naujosiose ES narėse ir padidintas jam skiriamas finansavimas, nėra realu tikėtis įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus iki 2010-ųjų".
Daugelis socialinės integracijos užduočių naujosiose ES šalyse yra savivaldybių kompetencijoje, tačiau joms nepakanka lėšų šioms užduotims įgyvendinti - tam neskiriama pakankamai lėšų iš šalies biudžeto, o pačios savivaldybės jų taip pat nesurenka. Todėl Parlamentas ragina naująsias ES nares parengti ilgalaikę strategiją, kuri leistų pastebimai pagerinti vietos valdžios institucijų finansinę padėtį.
EP rezoliucijoje raginama "paspartinti socialinės integracijos procesą naujosiose ES valstybėse ir padidinti taikomų priemonių spektrą, kad būtų galima iš esmės pagerinti moterų, naujų darbo rinkos dalyvių, vyresnių žmonių, vaikų, kuriems gresia prievarta ir išnaudojimas, mažumų, įskaitant romus, žmonių su negalia, pabėgėlių, alkoholikų bei narkomanų ir benamių padėtį".
Deputatai ragina naująsias ES valstybes gerinti švietimo lygį, spręsti neraštingumo problemą (ypač tarp romų) ir likviduoti segreguotą švietimą. Komisija raginama taikyti sankcijas toms valstybėms, kurios laiku neperkelia į savo teisę ir netaiko prieš diskriminavimą nukreiptų direktyvų. Taip pat siūloma suvienodinti statistinius rodiklius, atspindinčius socialinės atskirties problemas senosiose ir naujosiose ES šalyse.
Visuomenės sveikata ir vartotojų apsauga
Gydytis kitoje ES valstybėje turėtų būti paprasčiau
John BOWIS (PPE/DE, UK)
Dėl pacientų mobilumo ir sveikatos priežiūros raidos ES
Dok.: A6-0129/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-06-07
Balsavimas: 2005-06-09
Parlamentas patvirtino pranešimą, skirtą ES šalies piliečių gydymuisi kitoje Sąjungos šalyje.
Neseni Europos Teisingumo Teismo sprendimai suteikė pacientams naujų teisių gydantis kitoje ES valstybėje. Tačiau iki šiol iškyla sunkumų jas praktiškai įgyvendinant. Pacientai nežino, į kurias šalis palankiausia važiuoti gydytis, kokio gydymo lygio jose galima tikėtis, kokių žingsnių jie turi imtis, kas apmokės su gydymu užsienyje susijusias išlaidas, kaip jie galės skųstis dėl nekvalifikuoto gydymo ir pan.
Todėl, Parlamento nuomone, "ES būtina skubiai sukurti nuoseklią pacientų mobilumo politiką". Deputatai sveikina Aukšto lygio diskusijų grupės sukūrimą šiuo klausimu ir prašo, jog Komisija reguliariai informuotų Parlamentą apie jos veiklą. Deputatai taip pat sveikina planus įteisinti vieno pavyzdžio Europos sveikatos kortelę, kuri pakeis E111 ir E112 formas. EP pažymi, jog "bet kokioms papildomoms Europos sveikatos kortelės funkcijoms turi būti užtikrintas aukštas duomenų apsaugos lygis".
Parlamento nuomone, sveikatos paslaugų nereikėtų įtraukti į bendrąją Paslaugų direktyvą, nes jos nusipelno atskiro dėmesio. Deputatai sveikina Komisijos iniciatyvą sveikatos priežiūrai bei ilgalaikei priežiūrai taikyti "atvirą koordinavimo metodą", pagal kurį ES nustatytų pagrindines gaires, o už jų įgyvendinimą toliau būtų atsakingos pačios ES šalys.
EP nuomone, "sveikatos priežiūra kitoje valstybėje neturėtų tapti įprastu reiškiniu". "Valstybės ir toliau atsako už tai, kad būtų teikiamos tokios paslaugos, kad didelio masto pacientų mobilumas būtų nereikalingas", - teigiama pranešime. Visų pirma svarbu sumažinti gydymo laukimo laiką.
Žmogaus teisės
Siūloma skirti daugiau dėmesio mažumų teisėms
Claude MORAES (PSE, UK)
Rezoliucija dėl mažumų apsaugos ir politikos prieš diskriminavimą išsiplėtusioje Europoje
Dok.: A6-0140/2005
Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2005-06-07
Balsavimas: 2005-06-08
Parlamentas priėmė rezoliuciją, skirtą mažumų padėčiai ES (360 balsų už, 272 prieš, 20 susilaikė). Deputatų nuomone, iki šiol "mažumų klausimams ES nebuvo teikiama pakankamai dėmesio". Įsigaliojus ES Konstitucijai, mažumų teisės būtų pirmąkart paminėtos pirminėje ES teisėje.
Rezoliucijoje pažymima, jog "nėra vieno sprendimo, kaip galima pagerinti visų mažumų padėtį visose ES valstybėse". Pasak deputatų, "įgyvendindama mažumų apsaugos ir antidiskriminacinę politiką, Sąjunga nesiekia sukelti abejonių ES valstybių teisine ar konstitucine santvarka arba principu, kad prieš įstatymą visi lygūs".
Dokumente siūloma užtikrinti veiksmingą tautinių mažumų dalyvavimą priimant sprendimus. Jame taip pat raginama aiškiai nustatyti, kokie žmonės laikytini mažumos nariais, ir atskirti tautinių mažumų, imigrantų bei prieglobsčio prašytojų sąvokas. Šalys raginamos suteikti pilietybę nuolatiniams jų gyventojams, neturintiems pilietybės.
Parlamentas "kviečia ES institucijas, valstybes nares ir visas Europos demokratines partijas" pasmerkti netoleranciją, rasinę ar religinę neapykantą ir prievartą, antisemitizmą ir islamofobiją. ES šalys raginamos perkelti visas Rasių direktyvos nuostatas į nacionalinę teisę. Siūloma skirti daugiau lėšų tautinių mažumų atstovams mažumoms integruoti - mokyti juos šalies kalbos, pagerinti jų įdarbinimo ir gyvenimo sąlygas bei užtikrinti jiems socialines garantijas, įskaitant pensijas.
Rezoliucijoje daug dėmesio skiriama romų teisėms. Pasak deputatų, "šiai bendruomenei reikalinga speciali apsauga", nes "ji buvo istoriškai nustumta, buvo užkirstas kelias vystytis romų kultūrai, istorijai ir kalbai". Po ES plėtros romai tapo viena didžiausių ES tautinių mažumų, tačiau net ir dabar jie "nesusilaukia tinkamos pagarbos".
Dokumente minimos ne tik tautinės mažumos, bet ir migrantai, homoseksualai, neįgalieji, taip pat moterys. Parlamentas nurodo konkrečius ES sutarčių bei kitų teisės aktų straipsnius, kuriais remiantis būtina gerinti mažumų padėtį Europoje.
Energetika
Parlamentas siekia griežtesnių energijos taupymo gairių
Mechtild ROTHE (PSE, DE)
Dėl EP ir Tarybos direktyvos dėl galutinio energijos panaudojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų
Dok.: A6-0130/2005
Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas: 2005-06-06
Balsavimas: 2005-06-07
Parlamentas patvirtino pranešimą dėl direktyvos dėl galutinio energijos panaudojimo efektyvumo ir energetikos paslaugų.
Tai viena iš direktyvų, kuriomis siekiama užtikrinti subalansuotą Europos energetikos plėtrą, didėjant energijos poreikiui bei mažėjant jos ištekliams. Komisijos duomenimis, ES turi ekonominį potencialą iki 2010-ųjų sutaupyti apie 20 proc. energijos. Pasak EP Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešėjo Mechtildo Rotės (Mechtild ROTHE, PSE, DE), "protinga, subalansuota energetikos politika tuo pačiu yra ir aplinkosaugos bei ekonominės inovacijos politika". Energijos taupymas palaipsniui leis perpus sumažinti anglies dvideginio išmetimą į aplinką, kaip reikalaujama Kioto protokole.
Komisija pasiūlė įsipareigoti šešerių metų laikotarpiui kasmet sutaupyti 1 proc., o valstybiniame sektoriuje - 1,5 proc. energijos. Parlamento nuomone, šie siekiai nepakankami. Jie siūlo nustatyti tris trejų metų energijos taupymo laikotarpius (nuo 2006 iki 2015 m.). Per pirmąjį laikotarpį deputatai siūlo įsipareigoti sutaupyti bent 3 proc., per antrąjį - bent 4 proc., o per trečiąjį - bent 4,5 proc. energijos. Deputatai taip pat siūlo sukurti sistemą, kuri leistų "iš apačios" įvertinti, kiek energijos sutaupyta ir kokiomis priemonėmis.
Parlamentas nepritaria Komisijos pasiūlymui energijos tiekimo bei pardavimo bendrovėms teikti nemokamą iki 5 proc. vartotojų auditą, kuris būtų kompensuojamas tarifais. Deputatų nuomone, toks reikalavimas iškraipytų energijos tiekimo ir pardavimo rinką. Vietoj to deputatai siūlo įkurti energijos efektyvumo fondą, kurio lėšos būtų prieinamos visiems energijos paslaugų teikėjams pagal vienodus reikalavimus.
