GALILEO programa - bendroji rinka pasiekia orbitą
Moksliniai tyrimai ir naujovės
2005-09-07 - 19:08
Tikriausiai esate girdėję apie Europos žemės ūkio politiką arba Europos žuvininkystės politiką, o ką žinote apie Europos kosmoso politiką? Gali atrodyti, kad tai nerealu, bet tereikia pagalvoti, kad jau už kelerių metų ES turės savo palydovus orbitoje. Šį rugsėjį Europos Parlamentas ketina patvirtinti dar vieno milijardo eurų finansavimą, siekdamas užtikrinti tolesnį GALILEO kosmoso programos - be abejonės, kol kas plačiausio užmojo ES projekto - plėtotę.
GALILEO programa - tai ES bandymas sukurti nuosavą palydovinę navigacijos sistemą, kuri būtų visiškai nepriklausoma nuo dabartinių amerikiečių technologijų. Šiuo metu pasaulyje yra dvi tokios palydovinės navigacijos sistemos: amerikiečių (GPS) ir rusų (GLONASS). Abi šias programas sukūrė karinės struktūros, tačiau tik amerikiečių sistema buvo sėkmingai panaudota civilių vartotojų poreikiams tenkinti. Kam tuomet reikia atskiros Europos sistemos? Pagrindinė jos paskirtis - tai Europos transporto infrastruktūros (geležinkelių, sausumos ir jūros kelių) valdymas. GALILEO programos šalininkai tvirtina, kad palydovinės technologijos gali padėti veiksmingiau valdyti šį sektorių. Be to, ši technologija gali būti panaudota telekomunikacijų ir civilinės saugos srityse, o tai savo ruožtu teikia įvairių komercinio panaudojimo galimybių. Tikėtina, kad tai užtikrins GALILEO sistemai išlaikyti reikalingas finansines pajamas. Europos Komisija, kuri koordinuoja šį projektą, mano, kad atitinkami GALILEO programos privalumai yra galimybė „teikti tinkamos kokybės viešąsias paslaugas, naudojant šią sistemą pirmiausia civilinėms reikmėms ir užtikrinant didesnį tikslumą“. Šią galimybę suteiks orbitoje išdėstyti palydovai ir antžeminiai imtuvai.
GALILEO programa iš esmės išsirutuliojo dėl didžiulės Pasaulinės palydovinės navigacijos sistemos (GNSS) infrastruktūros plėtros. Manoma, kad metinis šių technologijų augimo koeficientas siekia 25 % ir kad 2020 metais bus išdėstyti 3 milijardai imtuvų. Pradėjus naudoti GALILEO sistemos palydovus, šis dabartinių infrastruktūrų skaičius dar padvigubės. Dabartinė EGNOS (Europos geostacionarinio navigacijos stebėjimo tarnybos) sistema buvo plėtojama nuo 1993 metų. Tai pirmasis Europos žingsnis palydovinės navigacijos sistemos link, šioje sistemoje pastaruoju metu naudojama 40 visoje Europoje išdėstytų antžeminių stočių, kurių paskirtis - įrašyti, tikslinti ir tobulinti iš amerikiečių GPS sistemos gautus duomenis. GALILEO programa buvo plėtojama naudojant ir tobulinant šią technologiją.
Kosminės ES ir JAV lenktynės?
Žinoma, plėtojant GALILEO programą iškilo klausimų, kaip ši sistema veiks greta amerikiečių GPS sistemos. Ar šios sistemos konkuruos tarp savęs, ar papildys viena kitą? Per pastaruosius keletą metų buvo pasiektas politinis ir technologinis susitarimas dėl GPS ir GALILEO sistemų derinimo, nes tai yra geriausia ir iš tikrųjų vienintelė pažangi išeitis. Techniniu aspektu siekiama užtikrinti, kad visi vartotojai galėtų priimti GPS ir GALILEO sistemos signalus tuo pačiu imtuvu. Vis dėlto, skaitant GALILEO programos aprašą neįmanoma nepastebėti frazės „naudojimas civilinėms reikmėms“, ypač dažnai vartojamos oficialiuose raštuose. Taip akivaizdžiai siekiama panaikinti bet kokius įtarimus, kad ši technologiją kada nors galėtų būti panaudota ne civiliniais tikslais, jei ES toliau, nepriklausomai nuo amerikiečių technologijų, plėtotų savo karinius pajėgumus.
„Briuseli, kylame!“
Po trejų metų darbo šios programos plėtotės etapas artėja prie pabaigos, o „parengimo darbui“ (palydovų konstravimo ir paleidimo) etapas prasidės 2006 metais ir bus baigtas 2013 metais. Tikimasi, kad GALILEO palydovai komerciniams tikslams visu pajėgumu gali būti pradėti naudoti anksčiausiai 2010 metais. Europos kosmoso agentūra (EKA) ir nepriklausomi rangovai bus atsakingi už logistikos klausimus paleidžiant palydovus į orbitą.
Kas tai finansuos?
Išdėsčius visus GALILEO programos praktinius privalumus, nereikėtų pamiršti, kad kosminės technologijos nėra pigios. Būtent todėl Europos Parlamentas atidžiai svarstė išlaidų klausimą. Iki šiol šio projekto plėtotei iš ES biudžeto išleista 650 milijonų eurų (1). Šis finansavimas buvo suderintas su Europos kosmoso agentūrai (EKA) priklausančiomis šalimis. Paleisti satelitus į orbitą kainuos 2,1 milijardų eurų, ES finansuos 500 milijonų iš šios sumos. Likusią dalį lėšų investuos privatus sektorius. Atlikus šį darbą, reikės papildomų 500 milijonų eurų (2) palydovams valdyti, kai jie bus naudojami komercinėms reikmėms nuo 2010 metų. Parlamento narė, Vengrijos konservatorių atstovė, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto narė Etelka Barsi-Pataki koordinuoja šio klausimo sprendimo procesą Parlamente. Ji teigia, kad tai bus platesnio užmojo negu bet kada anksčiau viešojo ir privataus sektoriaus partnerystė Europoje ir todėl ES turi skirti šiam klausimui ypatingą dėmesį. E. Barsi-Pataki remia GALILEO programą, kadangi pagal šią programą kuriamas išimtinio „europietiško projekto“ precedentas. Patvirtinęs, kad iš Europos biudžeto bus skirta 1 milijardas eurų, Europos Parlamentas užtikrins, kad projektui finansuoti nepritrūks lėšų. Siekiant užtikrinti, kad pinigai būtų tinkamai išleisti, bus sukurta lėšų paskirstymą stebinti priežiūros institucija. Numatyta, kad komercinės pajamos užtikrins ilgalaikį finansinį projekto stabilumą.
Apie istorinę asmenybę
Galileo Galilėjus (1564 - 1642) - italų astronomas ir fizikas, pagarsėjęs savo oratoriniais ir matematiniais sugebėjimais, kai įrodinėjo Koperniko teoriją, kad žemė sukasi aplink saulę. Pasmerktas katalikų Bažnyčios, jis buvo priverstas atsižadėti savo pažiūrų ir įkalintas namie.
(1) : 550 milijonų eurų skirta iš Transeuropinių tinklų biudžeto (Penktoji pamatinė programa) ir 100 milijonų eurų - iš Šeštosios pamatinės biudžeto programos.
(2) : duomenys pateikti 2001 m. Price Waterhouse Cooper kompanijos pranešime.
20050819STO00999 Tinklavietė, kurioje pateikta informacija apie GALILEO projektą Informacinė brošiūra apie GALILEO projektą Europos kosmoso agentūros tinklavietė Informacija apie atsakingą Parlamento komitetą Galileo Galilėjaus gyvenimas ir veikla
LT
1
PHOTO
20050818PHT00279.jpg
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo/index_en.htm
LT
3
LINK
http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo/doc/galileo_leaflet_en.pdf
LT
4
LINK
http://www.esa.int/esaCP/index.html
LT
5
LINK
/committees/itre_home.htm
LT
6
LINK
http://www.answers.com/topic/galileo-galilei
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
