Lapkričio 30–gruodžio 1 d. EP plenarinė sesija Briuselyje
Institucijos
2011-11-29 - 13:32
Lapkričio 30–gruodžio 1 d. europarlamentarai posėdžiaus Briuselyje Lapkričio 30–gruodžio 1 d. europarlamentarai renkasi į plenarinį posėdį Briuselyje. Sesijos darbotvarkėje – galutinis 2012 m. ES biudžetas, Kroatijos narystė ES, europarlamentarų elgesio kodeksas, „Europos semestras“ ir kiti klausimai.
Europarlamentarai trečiadienį aptars pasirengimą gruodžio 8–9 d. Briuselyje vyksiančiam Europos Vadovų Tarybos susitikimui ir pirmąjį valstybių narių biudžeto ir ekonominės politikos koordinavimo šešių mėnesių laikotarpį – vadinamąjį „Europos semestrą“.
Tuo tarpu ketvirtadienį Parlamente bus tvirtinamas kitų metų ES biudžetas, balsuojama dėl Kroatijos narystės ES ir naujų elgesio taisyklių europarlamentarams.
20111129FCS32711
Naujienlaiškis: svarbiausi plenarinės sesijos klausimai
Sesijos darbotvarkėje EP akiratyje – pasirengimas Europos Vadovų Tarybos susitikimui
Europarlamentarai trečiadienį kartu su ES ekonomikos komisaru O. Rehnu ir Lenkijos Europos reikalų ministru M. Dowgielewicziumi aptars pasirengimą svarbiam ES valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimui gruodžio mėn.
EP tvirtins kitų metų ES biudžetą
Europarlamentarai ketvirtadienį tvirtins 2012 m. ES biudžetą ir balsuos dėl 2011 m. biudžeto padidinimo ES pritrūkus lėšų apmokėti valstybėse narėse įgyvendinamus projektus.
Europos Parlamente – balsavimas dėl Kroatijos narystės ES
EP ketvirtadienį balsuos dėl Kroatijos narystės ES. Pritarus europarlamentarams, bus atvertas kelias stojimo sutarties pasirašymui ir ratifikavimui 27–iose ES valstybėse narėse. Planuojama, kad 2013 m. Kroatija taps 28–ąja ES nare.
Naujos europarlamentarų elgesio taisyklės
Europos Parlamentas ketvirtadienį balsuos dėl taisyklių, kaip išvengti viešųjų ir privačių interesų konfliktų europarlamentarų veikloje.
EP nariai: ekonominės politikos koordinavimas turi tapti demokratiškesnis
Europarlamentarai trečiadienį aptars pirmąjį valstybių narių biudžeto ir ekonominės politikos koordinavimo šešių mėnesių laikotarpį – vadinamąjį „Europos semestrą“. EP rezoliucijos projekte raginama reformuoti dabartinę sistemą, kad ji taptų veiksmingesnė ir demokratiškesnė.
Europos Parlamente – naujasis ECB vadovas
Ketvirtadienio rytą Europos Parlamente bus surengti pirmieji debatai su naujuoju Europos centrinio banko (ECB) pirmininku Mario Draghi. Vėliau EP balsuos dėl rezoliucijos, kurioje vertinama ECB veikla 2010 m.
Europarlamentarai ragina stiprinti ŽIV ir AIDS prevenciją
Būtina užtikrinti teisingą prieigą prie žmogaus imunodeficito viruso (ŽIV) prevencijos, testavimo ir gydymo siekiant sumažinti naujų užsikrėtimo ŽIV atvejų skaičių, sakoma rezoliucijos projekte, dėl kurio europarlamentarai balsuos ketvirtadienį – pasaulinę AIDS dieną. ES šalyse 2009 m. buvo diagnozuota daugiau nei 25 tūkst. naujų ŽIV infekcijos atvejų. Trečdalis užsikrėtusių žmonių ES nežino, kad jie turi virusą.
EP plenarinės sesijos naujienlaiškis
Europos semestras – geresniam ekonominiam koordinavimui užtikrinti
A magnifying glass on euro notes ©BELGA/DPA/J.Buettner Ekonominė krizė paskatino geriau koordinuoti atskirų ES valstybių narių ekonominę politiką. Todėl 2010 m. pabaigoje nuspręsta sukurti „Europos semestrą“ – priemonę, kuri leistų europiniu lygiu stebėti ir vertinti nacionalinius planus ekonominės ir biudžeto politikos srityje iki jų patvirtinimo. Europarlamentarai trečiadienį popiet aptars pirmąjį šios priemonės įgyvendinimo laikotarpį.
Europos semestras skirtas užtikrinti, kad valstybės narės derintų savo biudžeto ir ekonominę politiką pagal Stabilumo ir augimo paktą bei ekonomikos augimo strategiją „Europa 2020“.
Kaip tai veikia?
Šešių mėnesių Europos semestro ciklas prasideda sausį, kai Europos Komisija pateikia metinę augimo apžvalgą , kurią aptaria Parlamentas ir Taryba prieš Europos Vadovų Tarybos (EVT) susitikimą kovo mėn.
EVT, remdamasi EK apžvalga, įvertina padėtį ir nustato ekonominės politikos gaires bei pataria šalims , kaip jas įgyvendinti.
Tuomet valstybės narės stabilumo ir konvergencijos programose pristato savo vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto strategijas, o nacionalinėse reformų programose nustato, kokių veiksmų planuoja imtis užimtumo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, energetikos, socialinės įtraukties srityse. Šie du dokumentai iki balandžio pabaigos pateikiami Komisijai, kuri juos įvertina.
Remdamasi EK vertinimu, Taryba birželį–liepą parengia gaires kiekvienai valstybei narei , – šalys gauna politikos patarimų prieš pradėdamos rengti galutinius kitų metų biudžetus.
Pirmojo Europos semestro pamokos
EP rezoliucijos projekte pažymima, kad nacionalinių reformų programų kokybė ženkliai skiriasi konkretumo, skaidrumo, įgyvendinimo galimybių ir išsamumo požiūriu.
Todėl europarlamentarai ragina valstybes nares padidinti programų kokybę ir skaidrumą bei užtikrinti, kad paskelbti uždaviniai būtų pakankamai plataus užmojo norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus.
Jie taip pat siūlo nuo 2013 m. prieš ir po pavasarinių EVT susitikimų rengti parlamentinius forumus, kuriuose drauge su nacionalinių parlamentų atstovais būtų aptariamos rekomendacijos valstybės narėms.
Be to, Europos semestro pabaigoje Parlamentas turėtų pateikti bendrą įvertinimą, teigia europarlamentarai.
Kas toliau?
Kitą metinę augimo apžvalgą EK pateiks 2012 m. sausio mėn. Joje taip pat bus vertinama, kaip valstybės narės įgyvendino ankstesnes politikos rekomendacijas. Ši apžvalga pradės naująjį Europos semestro laikotarpį. EP pranešimo projektas Europos semestras: klausimai ir atsakymai (anglų kalba) EP pranešėja P. Berès Stebėti tiesioginę debatų transliaciją trečiadienį
EP balsuos dėl Kroatijos narystės ES
A map of Croatia (that is not part of the Balkans but soon it will be part of Europe) Europarlamentarai ketvirtadienį balsuos dėl Kroatijos narystės ES. Jiems pritarus, bus atvertas kelias stojimo sutarties pasirašymui ir ratifikavimui 27–iose ES valstybėse narėse. Per 30 dienų nuo sutarties pasirašymo Kroatijoje bus surengtas referendumas dėl stojimo į ES. Planuojama, kad 2013 m. liepos 1 d. Kroatija taps 28–ąja ES nare.
EP Užsienio reikalų komitetas lapkričio 17 d. didele balsų persvara (65 balsai už, 1 prieš) rekomendavo pritarti Kroatijos narystei ES. Parlamento nuomonės rengėjas Hannesas Swoboda (Socialistai ir demokratai, Austrija) tikisi, kad ši rekomendacija „sulauks didžiulio palaikymo Parlamente“.
Europarlamentarai taip pat balsuos dėl neįpareigojančios ataskaitos, kurioje Kroatijos gyventojai raginami aktyviai dalyvauti referendume ir balsuoti už stojimą į ES. Savo ruožtu Kroatijos valdžia raginama toliau dėti pastangas teismų sistemos reformos, kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu srityse.
Kroatijos kelias į ES
Kroatija pateikė stojimo į ES paraišką 2003 m., o kandidatės statusas jai buvo suteiktas per Europos Vadovų Tarybos susitikimą 2004 m.
Stojimo derybos prasidėjo 2005 m., kai buvo pripažintas visapusiškas šalies bendradarbiavimas su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu Buvusiajai Jugoslavijai. Derybos buvo užbaigtos 2011 m. birželio 30 d. Kroatija (Hrvatska) Pietryčių Europos šalis, kurios krantus skalauja Adrijos jūra Sostinė – Zagrebas (Zagreb) Šalyje 4,4 mln. gyventojų Jos plotas – 56 414 km² Kroatų kalba priklauso pietų slavų kalbų grupei ir naudoja lotynų abėcėlę Nepriklausomybė paskelbta 1991 m. birželio 25 d. ES yra svarbiausia Kroatijos prekybos partnerė Šalies BVP vienam gyventojui 2008 m. sudarė 63,2 proc. ES vidurkio Kroatija yra 18 vietoje pasaulyje pagal turistų lankomumą EP rezoliucijos projektas EP rekomendacijos dėl Kroatijos priėmimo į ES projektas Pranešimas spaudai apie balsavimą komitete (anglų kalba) Kroatija: šalies profilis
EP narys: norime skaidresnių elgesio taisyklių
Casini Europarlamentarai nuolatos reikalauja iš kitų ES institucijų skaidrumo ir atskaitomybės. Todėl nepaprastai svarbu, kad jų pačių veikla būtų grindžiama aukštais skaidrumo ir nepriekaištingo elgesio standartais. Ar naujasis elgesio kodeksas tai užtikrins, pasiteiravome Carlo Casini (Europos liaudies partija, Italija), kuris buvo atsakingas už naujų taisyklių europarlamentarams rengimą.
EP veikla jau buvo reglamentuota. Kodėl prireikė naujų taisyklių?
Tam, kad būtų pagerintas skaidrumas, – po to, kai išaiškėjo keli nerimą sukėlę atvejai. Todėl norime padaryti taisykles aiškesnes, labiau suprantamas ir griežtesnes, kad jos nebūtų pamirštamos.
Ar galite nurodyti tris svarbiausius pakeitimus?
Pirma, bus daugiau sankcijų. Jas taikys EP pirmininkas, o ne kvestoriai [pareigūnai, atsakingi už administracinių ir finansinių EP narių reikalų tvarkymą].
Antra, įsteigiamas patariamasis komitetas, kurį sudarys europarlamentarai. Jis patarinės ne tik tiems, kurie taikys nuobaudas, bet ir EP nariams, kurie galės kreiptis dėl taisyklių išaiškinimo.
Trečia, europarlamentarai negalės priimti dovanų, kurių vertė didesnė nei 150 eurų.
Kas grės EP nariui, kuris pažeis elgesio kodeksą?
Jei tai bus administracinis pažeidimas, grės nuobaudos – nuo papeikimo iki teisės gauti dienpinigių išmoką atėmimo. Taip pat jie galės būti nušalinti nuo pareigų Parlamente ar jo organuose, pavyzdžiui, atleisti iš EP pirmininko pavaduotojo ar komiteto pirmininko pareigų.
Aišku, mes negalėsime pašalinti deputatų iš EP, kadangi jie turi rinkėjų suteiktą demokratinį mandatą. Tačiau jei bus įtarimų, kad padaryti rimti nusikaltimai, veiksmų galės imtis nacionaliniai teisėsaugos organai.
Ką atsakytumėte kritikams, kurie teigia, jog naujasis kodeksas nepakankamai griežtas?
Jie klysta. Darbo grupė išnagrinėjo panašius elgesio kodeksus visose valstybėse narėse, kurios juos turi. Ir aš galiu pasakyti, kad mūsų kodeksas pats griežčiausias.
Taisyklės numato nuobaudas, kurias kai kurie laikas pernelyg griežtomis, pavyzdžiui, dėl dovanų vertės apribojimo iki 150 eurų. Be to, mes turime bendrą Komisijos ir Parlamento lobistų registrą – to niekada anksčiau nebuvo.
Ar naujasis kodeksas pakankamai aiškus, kad ateityje nekiltų problemų?
Taip, jis yra aiškus. Tačiau turime nepamiršti, kad tokie įvykiai [korupcijos skandalai Parlamente šiais metais] gali atsitikti ir už Parlamento ribų: gatvėje, bare, nacionaliniuose biuruose.
Galiausiai, aukščiausias tinkamo ir skaidraus elgesio teisėjas yra sąžinė. Sąžiningam piliečiui nereikia elgesio kodekso. Tačiau jeigu jis nesąžiningas, jokio kodekso nepakaks. Vis dėlto, elgesio taisyklės yra būtinos. EP pranešimo projektas Pranešimas spaudai apie balsavimą komitete EP pranešėjas C. Casini Teisėkūros procedūra EuroparlTV: skaidrumas ir atsakomybė
EP nariai ragina Europos lyderius imtis ryžtingų priemonių krizei įveikti
EVT Euro zoną krečiant krizei, europarlamentarai ragina Europos lyderius imtis ryžtingų priemonių siekiant atkurti pasitikėjimą finansų rinkose. Trečiadienį surengtuose debatuose apie pasirengimą Europos vadovų aukščiausiojo lygio susitikimui gruodžio 8–9 d. Briuselyje dauguma EP narių taip pat kalbėjo apie Europos centrinio banko vaidmens stiprinimą ir Europos obligacijų įvedimą.
Lenkijos valstybės sekretorius, atsakingas už Europos reikalus, M. Dowgielewiczius : „Ekonomikai pasukus žemyn, būtina tęsti struktūrines reformas ir fiskalinę konsolidaciją. Kitos savaitės Europos Vadovų Tarybos sprendimai turi remtis šiais principais: daugiau vieningumo, daugiau Europos [stipresnis ekonomikos koordinavimas] ir stipresnės ES institucijos [didesnis Komisijos vaidmuo].“
ES ekonomikos komisaras Olli Rehnas taip pat pabrėžė, kad būtina tęsti fiskalinę konsolidaciją, rekapitalizuoti bankus ir užtikrinti finansinį stabilumą. Jis atsargiai vertino ES sutarčių pakeitimus, teigdamas, kad tai neišspręs dabartinių problemų, tačiau galėtų padėti išvengti krizių ateityje.
Tuo tarpu Paulo Rangelis (Europos liaudies partija, Portugalija) ragino šalis mažinti deficitus ir subalansuoti biudžetus. „Europos obligacijos, kaip ir pasitikėjimo Europos centriniu banku bei Tarptautiniu valiutos fondu atkūrimas, yra esminiai siekiant išeiti iš krizės, o priemonių turi būti imtasi europiniu lygiu, taikant bendrijos metodą“, – kalbėjo jis.
Martinas Schulzas (Socialistai ir demokratai, Vokietija): „Sutarčių pakeitimai neatkurs pasitikėjimo, kadangi euro zona negali laukti pora metų, kol jie įsigalios. Europos lyderiai turi nuspręsti: nori jie Europos obligacijų ar ne, turėtų ECB veikti kaip paskutinis skolintojas ar ne. Skolindamiesi bendrai galime grąžinti pasitikėjimą.“
Guy Verhofstadtas (Liberalų ir demokratų aljansas, Belgija), remdamasis verslo spaudos pranešimais, teigė, kad „žaidimo pabaiga artėja“. „Ir tai ne dėl situacijos Graikijoje, Italijoje ar Ispanijoje, bet dėl to, kad dvi pagrindinės šalys – Vokietija ir Prancūzija – nepajėgios kovoti su krize, – tvirtino jis. – Atėjo laikas Europos obligacijoms ir fiskalinei sąjungai.“
Janas Zahradilas (Europos konservatoriai ir reformistai, Čekija): „Jei euro zonos šalys iš tikrųjų nori išlaikyti eurą, tai gali reikšti, kad jos turės atsisakyti savo fiskalinio suvereniteto. Mūsų grupė nesipriešina eurui, ji priešinasi priemonėms, kurios jam kenkia.“
Rebecca Harms (Žalieji, Vokietija): „Italija ir Graikija atsidūrė mirties spiralėje dėl griežto taupymo. Iki šiol naudotos priemonės neveikia, todėl ECB turi imtis aktyvesnio vaidmens ir turi būti įvestos Europos obligacijos.“
Pasak Lotharo Bisky (Vieningieji kairieji, Vokietija), vis daugiau Europos šalių kenčia nuo krizės ir neigiamų finansinės rinkos padarinių, todėl būtina iš esmės pakeisti „žaidimo taisykles“.
Bastiaanas Belderis (Laisvės ir demokratijos Europa, Nyderlandai) pabrėžė, kad ECB priemonės ir Europos obligacijos gali turėti tik laikiną poveikį, jei nepavyks sumažinti bendro įsiskolinimo ir padidinti konkurencingumo. Gruodžio 8–9 d. EVT susitikimo darbotvarkė
Europarlamentarai ragina stiprinti ŽIV ir AIDS prevenciją
ŽIV tendencijos ES Būtina užtikrinti teisingą prieigą prie žmogaus imunodeficito viruso (ŽIV) prevencijos, testavimo ir gydymo siekiant sumažinti naujų užsikrėtimo ŽIV atvejų skaičių, sakoma rezoliucijoje, kurią europarlamentarai primėmė gruodžio 1 d. – pasaulinę AIDS dieną.
ES šalyse 2009 m. buvo diagnozuota daugiau nei 25 tūkst. naujų ŽIV infekcijos atvejų, teigiama Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ELPKC) ataskaitoje.
Europarlamentarai ragina parengti kiekvienai šaliai atskirus veiksmų dėl ŽIV planus, kurie užtikrintų prevenciją, testavimą ir prieigą prie gydymo.
Testavimas bei ankstyva ir išsami diagnozė labai svarbi, kadangi ELPKC vertinimu trečdalis užsikrėtusių žmonių ES nežino, kad jie turi virusą.
Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas didžiausios ŽIV rizikos grupėms, o prevencijos priemonės turėtų būtinai apimti tinkamą informaciją ir seksualinį švietimą, galimybes pasinaudoti apsaugos priemonėmis, sakoma rezoliucijoje.
Pagrindinis ŽIV plitimo ES modelis yra lytiniai santykiai tarp vyrų, po jų eina heteroseksualiniai kontaktai, ypač su asmenimis, kilusiais iš šalių, kuriose ŽIV epidemija plačiai paplitusi, taip pat intraveninių narkotikų vartojimas naudojantis užkrėstais įrankiais.
Europarlamentarai ragina valstybes nares kovoti su ŽIV užsikrėtusių asmenų diskriminacija. Jie tai pat remia Jungtinių Tautų tikslą iki 2015 m. užtikrinti gydymą 15 milijonų ŽIV užsikrėtusių žmonių visame pasaulyje ir 50 proc. sumažinti naujų užsikrėtimo ŽIV atvejų skaičių. Pasiūlymas dėl rezoliucijos ELPKC ŽIV ataskaita Kova su ŽIV/AIDS Europos Sąjungoje ir kaimyninėse šalyse 2009–2013 m.
Patvirtintas europarlamentarų elgesio kodeksas
MEPs vote on the Casini report about the code of conduct of the Members of the Parliament Ketvirtadienį Europos Parlamentas didele balsų dauguma patvirtino naują europarlamentarų elgesio kodeksą (619 balsų už, 2 prieš, 6 susilaikė). Jis draudžia gauti išmoką arba kitokį atlygį mainais už įtaką Parlamento sprendimams. EP nariai taip pat turės pateikti aiškias deklaracijas apie savo apmokamą veiklą už Parlamento ribų bei kitą veiklą, dėl kurios gali kilti interesų konfliktas.
Europarlamentarai turės viešai internete paskelbti apie bet kokią savo profesinę veiklą per trejus metus iki EP rinkimų, taip pat apie narystę bendrovių, asociacijų ar nevyriausybinių organizacijų valdybose.
Jie taip pat turės viešai paskelbti apie bet kokią savo veiklą kadencijos metu, įskaitant publikacijas, paskaitas ir eksperto patarimus, jei iš jos uždirba daugiau kaip 5 tūkst. eurų per metus. Bet kokio pobūdžio finansinė paramą ir finansiniai interesai, kurie gali sukelti interesų konfliktą, taip pat turės būti paviešinti.
Apie bet kokį pakeitimą deklaracijoje EP narys turės pranešti per 30 dienų, o jei jis to nepadarys – nebegalės užimti jokių pareigų Parlamente (pranešėjo, delegacijos nario ir pan.).
Kodeksas draudžia gauti išmoką arba kitokį atlygį mainais už įtaką Parlamento sprendimams.
Jei europarlamentaras gaus kokią nors dovaną ar panašios naudos už daugiau negu 150 eurų, jis turės jos atsisakyti, o jei dovaną gavo oficialiai atstovaudamas Parlamentui – turės perduoti ją Parlamento pirmininkui. Tiesioginių išlaidų kompensavimas nebus laikomas dovana, jei renginyje EP narys dalyvauja pagal oficialų kvietimą.
Pažeidusiam šį kodeksą europarlamentarui gresia sankcijos, kurias skirs Parlamento pirmininkas, pasikonsultavęs su Patariamuoju komitetu. Tai gali būti papeikimas, dienpinigių nemokėjimas iki 10 dienų, laikinas veikos Parlamente sustabdymas iki 10 dienų (paliekant balsavimo teisę), taip pat EP pranešėjo ar kitų renkamų postų netekimas. Apie visas paskirtas sankcijas bus skelbiama Parlamento tinklalapyje.
EP narių elgesio kodeksas įsigalios 2012 m. sausio 1 d. EP biuras nustatys šio kodekso įgyvendinimo priemones bei stebėsenos procedūrą.
Europos Parlamentas pritarė Kroatijos narystei ES
Croatian and EU flags ©EPA Ketvirtadienį Europos Parlamentas formaliai pritarė Kroatijos narystei Europos Sąjungoje (564 balsai už, 38 prieš, 32 susilaikė). Kartu jis paragino Zagrebą užbaigti teismų reformą ir veiksmingiau kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Tikimasi, jog Kroatija įstos į ES 2013 m. liepos 1 d.
Kartu priimtoje neprivalomoje ataskaitoje europarlamentarai ragina kroatus aktyviai dalyvauti šalyje rengiamame referendume dėl narystės ir balsuoti už stojimą į ES. Savo ruožtu Parlamentas pabrėžia, kad jis toliau atidžiai stebės Kroatijos rengimąsi narystei.
Europarlamentarai ragina Zagrebą išspręsti likusias problemas, visų pirma užbaigti teismų reformą ir veiksmingiau kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu.
Jie taip pat ragina Kroatiją paspartinti traukimą baudžiamojon atsakomybėn už karo nusikaltimus, laikytis visų Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai rekomendacijų ir skatinti karo pabėgėlių, ypač serbų, sugrįžimą.
Galiausiai EP ragina Kroatiją tęsti struktūrines ekonomikos reformas, atgaivinti darbo rinką skatinant užimtumą, taip pat konsoliduoti mokesčius siekiant padidinti konkurencingumą.
Kitas žingsnis bus gruodžio 8-9 d. ES šalių vadovų susitikime Briuselyje planuojama pasirašyti šios valstybės stojimo į ES sutartis.
Europos Parlamente patvirtintas 2012 m. ES biudžetas
EP president Jerzy Buzek, smile after have been signing the EU budget Ketvirtadienį Europos Parlamentas patvirtino galutinį kitų metų ES biudžetą. Po balsavimo biudžeto dokumentas buvo iškilmingai pasirašytas plenarinės sesijos salėje.
Parlamentas patvirtino susitarimą, kurį lapkričio 18 d. pasiekė Europos Parlamento derybų grupė ir ES valstybių atstovai.
Į jį įtraukti Europos Parlamento siūlymai dėl gausesnių lėšų ūkio augimui, naujovių diegimui, užimtumui, pasienio kontrolei, migracijos valdymui, taip pat paramai demokratijos plėtrai arabų pasaulyje.
ES biudžeto mokėjimai kitąmet sieks 129,1 mlrd. eurų (tai 1,86 proc. daugiau negu šiemet), o įsipareigojimai – 147,2 mlrd. eurų.
Praėjusios plenarinės sesijos apžvalga
M. Draghi Šią savaitę Briuselyje vykusioje „trumpojoje“ plenarinėje sesijoje europarlamentarai patvirtinto kitų metų ES biudžetą ir formaliai pritarė Kroatijos narystei Europos Sąjungoje. Jie taip pat aptarė Europos centrinio banko veiklą ir pasirengimą kitą savaitę vyksiančiam aukščiausiojo lygio ES šalių ir vyriausybių vadovų susitikimui.
Europos Parlamentas ketvirtadienį patvirtino galutinį kitų metų ES biudžetą . Į jį įtraukti Europos Parlamento siūlymai dėl gausesnių lėšų ūkio augimui, naujovių diegimui, užimtumui, pasienio kontrolei, migracijos valdymui, taip pat paramai demokratijos plėtrai arabų pasaulyje. ES biudžeto mokėjimai kitąmet sieks 129,1 mlrd. eurų (tai 1,86 proc. daugiau negu šiemet), o įsipareigojimai – 147,2 mlrd. eurų.
Tą pačią dieną EP formaliai didele balsų persvara pritarė Kroatijos narystei Europos Sąjungoje. Kartu jis paragino Zagrebą užbaigti teismų reformą ir veiksmingiau kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Tikimasi, jog Kroatija įstos į ES 2013 m. liepos 1 d.
Ketvirtadienio rytą europarlamentarai kartu su naujuoju Europos centrinio banko pirmininku Mario Draghi aptarė banko veiklą praeitais metais. M. Draghi pasisakė už „ribotą obligacijų pirkimą“ ir „fiskalinį susitarimą“. Savo ruožtu EP nariai teigiamai įvertino ECB pastangas kontroliuoti infliaciją, tačiau išreiškė susirūpinimą dėl galimo neigiamo palūkanų normos kilimo poveikio euro zonos ekonomikos atsigavimui.
Šioje sesijoje EP pritarė tam, kad visa Kaliningrado sritis būtų laikoma ES pasienio ruožu. Tai leis Lenkijai, o ateityje – galbūt ir Lietuvai taikyti lengvesnį kelionių režimą Kaliningrado srities gyventojams, o pasienyje gyvenantiems ES šalių piliečiams – be vizų lankytis Kaliningrado srityje.
EP taip pat paragino pratęsti privalomą mokyklos lankymą dviem metais: nuo vaiko 16-ųjų iki 18-ųjų metų arba tol, kol vaikas įgis vidurinį išsilavinimą. Jie taip pat siūlo steigto vadinamąsias antrojo šanso mokyklas, kad jaunimas vėl imtų pasitikėti savimi ir savo gebėjimu mokytis. 2009 m. vidutinis mokyklos nebaigusių asmenų skaičius ES siekė 14,4 proc.
Ketvirtadienį priimtoje rezoliucijoje Europos Parlamentas ragina siekti dar šiemet pasirašyti ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą, o kartu reikalauti, kad Ukraina įsipareigotų gerbti demokratiją ir žmogaus teises. Išsamiau apie praėjusią sesiją Sesijos akimirkos „Flickr“ nuotraukų galerijoje
LT
1
PHOTO
20111128PHT32600.jpg
LT
2
PHOTO
20111128PHT32588.jpg
LT
3
LINK
/news/lt/pressroom/newsletter
LT
4
PHOTO
20111128PHT32584.jpg
LT
6
LINK
http://europa.eu/rapid/pressReleasesAction.do?reference=MEMO/11/14
LT
7
LINK
/meps/lt/1985/Pervenche_BERS.html
LT
8
LINK
/ep-live/lt/schedule/live-broadcast
LT
9
PHOTO
20111128PHT32602.jpg
LT
13
LINK
http://ec.europa.eu/enlargement/candidate-countries/croatia/index_lt.htm
LT
14
PHOTO
20111128PHT32582.jpg
LT
17
LINK
/meps/lt/988/Carlo_CASINI.html
LT
18
LINK
/oeil/popups/ficheprocedure.do?id=593721
LT
19
LINK
http://www.europarltv.europa.eu/lt/player.aspx?pid=f9fa1d53-1a6e-4cc0-9521-9f9e0126419a
LT
20
PHOTO
20111109PHT31022.jpg
LT
21
LINK
http://www.european-council.europa.eu/council-meetings.aspx?lang=lt
LT
22
PHOTO
20111201PHT32987.jpg
LT
24
LINK
http://ecdc.europa.eu/en/publications/Publications/111129_SUR_Annual_HIV_Report.pdf
LT
25
LINK
http://europa.eu/legislation_summaries/public_health/threats_to_health/sp0016_en.htm
LT
26
PHOTO
20111128PHT32580.jpg
LT
27
PHOTO
20111109PHT31036.jpg
LT
28
PHOTO
20111128PHT32578.jpg
LT
29
PHOTO
20111128PHT32574.jpg
LT
31
LINK
http://www.flickr.com/photos/european_parliament/sets/72157628221172125/show/
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0384 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0389 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0390 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111114IPR31470 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A7-2011-0386 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111114IPR31468 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B7-2011-0615 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20111129FCS32711 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FCS DOC XML V0//EN
