A7-0318/2011
30.9.2011
PRANEŠIMAS
dėl PVM ateities
(2011/2082(INI))
Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas
Pranešėjas:
David Casa
PE 466.976v02-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................12
Biudžeto kontrolės komiteto NUOMONĖ............................................................16
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ......................19
Transporto ir turizmo komiteto NUOMONĖ......................................................23
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI........................................................26
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl PVM ateities
( 2011/2082(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos žaliąją knygą dėl PVM ateities (COM(2010) 0695),
– atsižvelgdamas į Europos Komisijos darbo dokumentą (SEC(2010) 1455),
– atsižvelgdamas į Europos iniciatyvą „Small Business Act“ (COM(2008) 0394),
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (COM(2010) 0245),
– atsižvelgdamas į „PriceWaterhouseCoopers“ tyrimą dėl alternatyvių metodų, skirtų PVM surinkimui pagerinti ir suprastinti, įgyvendinamumo taikant moderniąsias technologijas ir (arba) pasitelkiant finansinius tarpininkus,
– atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos
OL L 347, 2006 12 11, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į OECD gaires dėl PVM neutralumo,
– atsižvelgdamas į 2010 m. Europos Komisijos išleistą leidinį „Europos Sąjungos mokesčių tendencijos“,
– atsižvelgdamas į OECD leidinį „Vartojimo mokesčio tendencijos 2010 m.“,
– atsižvelgdamas į 2008 m. Europos Parlamento pranešimą dėl suderintos strategijos, skirtos kovai su mokestiniu sukčiavimu pagerinti,
– atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 8/2007 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje, su Komisijos atsakymais
OL C 20, 2008 1 25, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto kontrolės komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Transporto ir turizmo komiteto nuomones ( A7-0318/2011 ),
A. kadangi dabartinė ES PVM sistema, galiojusi 17 metų, buvo apibūdinta kaip laikina, tikintis, kad tinkamu laiku bus pereita prie naujos sistemos; kadangi Komisijos žaliojoje knygoje numatyta nauja iniciatyva yra tik pradžia procedūros, kuri, kaip numatoma, bus ilga, sunki ir sudėtinga, o jos sėkmė priklausys nuo valstybių narių pasiryžimo sukurti paprastesnę, tvirtesnę ir veiksmingesnę sistemą, kuri būtų skaidresnė ir grindžiama glaudžiu valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimu ir keitimusi geriausia patirtimi laikantis subsidiarumo principo;
B. kadangi bendros PVM sistemos tikslas – sustiprinti veiksmingą vidaus rinkos veikimą, ir tai yra itin svarbi priemonė siekiant, kad ES išliktų konkurencinga;
C. kadangi 99 proc. Europos Sąjungos įmonių sudaro MVĮ (mažosios ir vidutinės įmonės);
D. kadangi Smulkiojo verslo aktu (angl. Small Business Act ) Europos Sąjunga siekia paskatinti MVĮ augimą pasinaudojant bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis ir nauda;
E. kadangi valstybėse narėse galioja skirtingos atleidimo nuo PVM ribos, taikomos MVĮ, ir kadangi šios ribos taikomos tik nacionaliniu lygiu,
F. kadangi OECD pripažįsta, kad egzistuoja visuotinė perėjimo nuo tiesioginio prie netiesioginio apmokestinimo tendencija, taip pat kad didėja PVM sistemų vaidmuo; kadangi Parlamentas taip pat pripažįsta šią tendenciją, tačiau taip pat pabrėžia tiesioginių mokesčių svarbą siekiant mokesčių sistemos progresyvumo; kadangi OECD taip pat atkreipia dėmesį į tai, jog PVM veiksmingumas OECD šalyse labai skiriasi, taigi PVM veiksmingumo didinimas yra plataus masto uždavinys; kadangi, vis dėlto, kiekviena priemonė, kurios tikslas – didinti PVM veiksmingumą, turėtų būti taikoma kartu su priemonėmis, kuriomis kovojama su sukčiavimu ir svarstomas atleidimo nuo PVM finansiniams sandoriams panaikinimas atlikus susijusių pasekmių analizę, atsižvelgiant į Tarybos direktyvą CNS/2007/0267;
Bendrosios pastabos
1. palankiai vertina Komisijos žaliąją knygą, kuria siekiama nuodugniai patikrinti ir reformuoti esamą PVM sistemą, ir pritaria tam, kad taikant visapusišką PVM sistemą turėtų būti mažinamos naudotojų veiklos sąnaudos ir administracinės valdžios institucijų išlaidos, taip pat kovojama su sukčiavimu, kuris yra didelė našta viešiesiems finansams ir vartotojams;
2. pabrėžia, kad pirmiausia prioritetą reikia teikti pastangoms siekiant apsaugoti PVM sistemą nuo sukčiavimo, kadangi valstybės narės patyrė itin daug nuostolių, kurie gali siekti 100 mlrd. eurų; ypatingas dėmesys turi būti skiriamas vadinamajam karuselės tipo sukčiavimui; primena, kad S. Bowles pranešime ( A6-0312/2008 ) išdėstyti išsamūs pasiūlymai vis dar aktualūs ir turėtų būti nedelsiant įgyvendinti;
3. pažymi, kad tokios apibrėžtys, kaip „socialinė gerovė“ arba „socialinių motyvų principai“, kurios apibrėžia paslaugas, kurioms galima taikyti atleidimą nuo PVM arba mažesnį PVM tarifą, yra labai neaiškios, nes šias apibrėžtis, atsižvelgdami į valstybių narių teisę, nustato nacionaliniai teismai, todėl iškyla pavojus, kad bus nuolat iškreipiama konkurencija;
4. mano, kad taikant dabartinę PVM sistemą valstybės narės susiduria su sudėtinga problema: fiskalinių sienų kontrolės panaikinimas 1993 m. nebuvo pakeistas pakankamu valstybių narių bendradarbiavimu; pabrėžia, kad dėl to valstybės narės prarado didelę sumą galimų PVM pajamų ir kitų mokesčių pajamų, nes kai kurios teisėtai veikiančios įmonės gali nepatekti į bendrąją rinką, o sukčiautojai naudojasi dabartine suskaidyta PVM sistema;
5. taigi ragina valstybes nares ir toliau kurti santykius, grindžiamus pasitikėjimu, skaidrumu ir nacionalinių mokesčių inspekcijų bendradarbiavimu, taip pat ragina sudaryti mokesčių partnerystes su įmonėmis, neatlygintinai renkančiomis mokesčius už mokesčius atsakingoms institucijoms;
6. ragina Komisiją parengti koordinuotą strategiją siekiant gerinti kovą su mokestiniu sukčiavimu, nes sukčiavimas PVM srityje turi įtakos finansiniams Bendrijos interesams;
PVM struktūra, išimtys ir sumažinti tarifai
7. ragina valstybes nares siekti plataus masto PVM sistemos; taip pat pabrėžia, kad esamos finansinės sąlygos – tai svarbūs iššūkiai, todėl vien tik perėjimo nuo tiesioginio prie netiesioginio apmokestinimo nepakanka siekiant užtikrinti ekonominį stabilumą; todėl taip pat ragina ieškoti tinkamų alternatyvių pajamų šaltinių;
8. pabrėžia, kaip svarbu svarstant galimybę pereiti nuo tiesioginio prie netiesioginio apmokestinimo atidžiai išnagrinėti padarinius regioninei valstybių narių autonomijai;
9. primena, kad viena iš pagrindinių PVM ypatybių yra neutralumo principas ir todėl įmonėms, kiek tai įmanoma, neturėtų būti užkraunama PVM surinkimo našta; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų užtikrinti, jog iš esmės visi prekybos sandoriai būtų kiek įmanoma labiau apmokestinami ir kad bet koks nukrypimas nuo nuostatų būtų aiškinamas siaurai, tuo pat metu užtikrinant, kad panašioms prekėms ir paslaugoms būtų taikoma tokia pat PVM tvarka; pavyzdžiui, pabrėžia, kad visoms knygoms, laikraščiams ir žurnalams, nesvarbu, koks jų formatas, turėtų būti taikoma visiškai tokia pati tvarka, t. y. knygoms, laikraščiams ir žurnalams, kuriuos galima atsisiųsti internetu arba tiesiogiai skaityti internete, turėtų būti taikoma tokia pati PVM tvarka kaip ir fizinio formato knygoms, laikraščiams ir žurnalams, taip pat pabrėžia, kad įvarioms tarpvalstybinėms transporto paslaugoms turėtų būti taikoma tokia pati PVM tvarka, neatsižvelgiant į naudojamą transporto rūšį; pažymi, kad tuo atveju, kai išimtys nesudaro kliūčių tinkamam vidaus rinkos veikimui, valstybės narės galėtų pasinaudoti teise ir leisti taikyti išimtį remiantis siaurai interpretuojamais socialiniais ir kultūriniais kriterijais;
10. ragina nepriklausomai nuo transporto rūšies visoms ES vidaus tarpvalstybinėms kelionėms taikyti darnųjį standartą arba lengvatinį PVM tarifą ir ragina taikyti suderintas PVM atskaitymo taisykles;
11. mano, kad kultūros prekių PVM tarifai turėtų būti tokie patys, neatsižvelgiant į jų pardavimo būdą (internetu ar be jo); mano, kad minėtasis suderinimas padėtų plėtoti e. prekybą ir vartotojai gautų tokios pačios naudos kultūros ir švietimo srityse skatinant skaitmeninio sektoriaus plėtrą;
12. pažymi, kad transporto sektoriaus rinka iškraipoma, nes tam tikroms transporto rūšims, pvz., autobusams ir traukiniams, PVM taikomas, o kitos nuo jo atleistos, taip sukuriamos nevienodos sąlygos, nes visų rūšių transportas konkuruoja teikdamas tas pačias tarpvalstybines transporto paslaugas;
13. pabrėžia, kad remiantis neutralumo principu visoms knygoms, neatsižvelgiant į jų formatą, turėtų būti taikoma tokia pat PVM tvarka; paaiškina, jog tai reiškia, kad knygoms, kurias galima atsisiųsti internetu arba jas tiesiogiai skaityti internete, turėtų būti taikoma tokia pati PVM tvarka kaip ir fizinio formato knygoms;
14. ragina, kad būtų parengta ekologiško PVM strategija, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas sumažintiems tarifams, taikomiems energiją taupantiems ir aplinkai nežalingiems produktams ir paslaugoms, ir taip būtų atsveriama nesąžininga konkurencija, kilusi dėl išorinių veiksnių, kurių neatspindi prekių ar paslaugų kaina;
15. pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti neutralumą, su apmokestinamai ekonominei veiklai naudojamomis prekėmis ir paslaugomis susijęs PVM turi būti atskaitomas; pabrėžia, kad šiuo metu taisyklės dėl pirkimo mokesčio atskaitos yra sudėtingos ir kelia problemų įmonėms dėl klausimų, susijusių su jų veiklos pobūdžiu (taikymo sritis), paslaugos rūšimi (išimtys) ar paslaugų pobūdžiu (atskaita);
16. atsižvelgdamas į tarpvalstybinius Bendrijos viduje vykdomus sandorius pabrėžia, kad dabartinė PVM sistema yra gerokai nutolusi nuo pradinio valstybių narių susitarimo taikyti kilmės šalies principą, taip atsitiko dėl politinės paramos trūkumo tarp valstybių narių siekiant bendradarbiauti taikant minėtą principą;
17. taigi pritaria Komisijos pasiūlymui, kad reikia pripažinti esamą padėtį ir siekti paskirties vietos principo taikymo; mano, kad PVM sistema, pagrįsta tiek prekių, tiek paslaugų vartojimo vieta, yra daug žadanti, ji turėtų būti ir toliau nagrinėjama, taip pat reikia, kad valstybės narės įdiegtų gerai veikiantį vieno langelio principą; pabrėžia, kad PVM vieno langelio principo įdiegimas iki 2015 m. sausio 1 d. ir toliau turėtų būti pagrindinis ES prioritetas;
18. atsižvelgdamas į standartinių PVM tarifų konvergencijos tendenciją, ragina valstybes nares toliau siaurinti standartinį tarifo dydį; pripažįsta, kad, atsižvelgiant į PVM kaip biudžeto politikos priemonės svarbą, valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė pačioms lanksčiai nustatyti savo PVM tarifą;
19. ragina Komisiją iki 2012 m. gruodžio mėn. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl tarpvalstybinio apmokestinimo supaprastinimo;
20. pabrėžia, kad pelno nesiekiančios organizacijos atlieka gyvybiškai svarbų ir labai naudingą vaidmenį Europoje siekiant demokratijos, ekonomikos augimo ir gerovės; ragina Komisiją pasiūlyti mechanizmą, kurį taikydamos valstybės narės, siekdamos stiprinti pilietinę visuomenę, galėtų bendrai nustatyti, jog visa šių organizacijų veikla ir visi jų sandoriai arba didžioji šios veiklos dalis atleidžiama nuo PVM; pabrėžia, kad šis mechanizmas turėtų būti taikomas bent jau mažesnėms pelno nesiekiančioms organizacijoms;
21. ragina valstybes nares iki 2012 m. sausio mėn. susitarti dėl bendrų prekių ir paslaugų, kurios turėtų būti atleistos nuo PVM arba joms turėtų būti taikomas sumažintas PVM tarifas, sąrašo;
22. ragina valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su PVM komitetu siekiant susitarti dėl bendro šioje srityje aktualių teisinių terminų aiškinimo, o tai reikštų, kad visoms kitoms prekėms ir paslaugoms šios teisės Europos lygmeniu nebūtų taikomos;
23. ragina Komisiją iki 2013 m. pabaigos pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą dėl privalomo bendrų prekių ir paslaugų, kurioms būtų galima taikyti sumažintą PVM tarifą arba atleidimą nuo PVM pagal PVM direktyvą, sąrašo, sudaryto pagal valstybių narių ir PVM komiteto išvadas;
Biurokratizmo mažinimas
24. ragina valstybes nares geriau koordinuoti ir susieti administracinę praktiką dėmesį sutelkiant į keitimąsi geriausia praktika ir įgyvendinti Komisijos 2009 m. pasiūlytas priemones, kuriomis siekiama mažinti ES teisės aktų administracinę naštą PVM srityje, būtent sumažinti periodinių PVM deklaracijų teikimo dažnumą, supaprastinti įrodymus, kurių reikalaujama norint atleidimo nuo eksportui taikomo PVM, panaikinti nulinių ES vidaus pardavimų sąrašų sudarymą, padidinti e. valdžios sprendimų naudojimą vadovaujantis Europos skaitmeninės darbotvarkės nuostatomis (ypač turint mintyje PVM deklaracijų ir sąrašų teikimą elektroniniu būdu), panaikinti palūkanų bei baudų skyrimą dėl formos klaidų, susijusių su PVM, jei individualus juridinis asmuo susijusiai valstybei narei nepadarė jokių PVM pajamų nuostolių, taip pat svarstyti bendros PVM grąžinimo procedūros, bendro PVM mokėtojo kodo ir bendros PVM elektroninės saugojimo sistemos taikymą visoje ES;
25. palankiai vertina skaitmeninės vidaus rinkos tyrimą; ragina Komisiją tobulinti elektroninių parašų sąveiką, kad būtų galima sukurti teisinį pagrindą, skirtą saugioms e. sertifikavimo sistemoms pripažinti, ir svarstyti, ar nereikėtų persvarstyti ir išplėsti Elektroninio parašo direktyvos siekiant sumažinti įmonių, ypač MVĮ, administracinę naštą; pabrėžia, kad reikalingas abipusis e. atpažinties ir e. tapatumo pripažinimas visoje ES;
26. palankiai vertina tai, kad nuo 2010 m. ES teritorijoje pradėjo veikti nauja elektroninė PVM grąžinimo sistema; ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2012 m. liepos mėn. pranešti Parlamentui apie šios naujos sistemos taikymo rezultatus, privalumus ir trūkumus; pabrėžia, kad naujos taisyklės visada turi būti persvarstomos siekiant užtikrinti, kad jomis būtų suteikiama tinkama apsauga nuo bandymo sukčiauti;
27. ragina Komisiją per pagrįstą laikotarpį pateikti pasiūlymą siekiant įdiegti standartinę Europos sąskaitą faktūrą (rašytine ir elektronine forma), kuri būtų grindžiama lingvistiniu požiūriu neutraliu šablonu ir kurioje būtų nurodyta tokia informacija, kaip vardas ir pavardė bei adresas, PVM mokėtojo kodo registravimo ir išregistravimo data ir informacija apie įmonių grupės PVM, siekiant palengvinti tarpvalstybinius sandorius ir sumažinti įmonių sąnaudas;
28. ragina valstybes nares ir Komisiją bendradarbiaujant su įmonėmis kritiškai įvertinti Komisijos veiksmų planą siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendintas pagrindinis geresnio reglamentavimo darbotvarkės tikslas – iki 2012 m. administracinę naštą sumažinti 25 proc.; žinoma, kad Komisijos PVM veiksmų plane numatytas priemones, galinčias turėti didžiausią poveikį, Taryba arba jau patvirtino, arba šiuo metu jos svarstomos; taikant likusias priemones gali būti sumažinta ES įmonių administracinė našta, tačiau nauda įvairiose ES valstybėse gali būti nevienoda;
29. pabrėžia, kaip svarbu dažniau taikyti e. valdžios sprendimus, ypač PVM deklaracijų ir sąrašų teikimą elektroniniu būdu, ir šį taikymą remti;
30. ragina valstybes nares ES lygmeniu per trumpą ir (arba) vidutinį laikotarpį susitarti dėl maksimalių standartinių PVM prievolių, kurias įmonėms gali nustatyti valstybės narės; ragina valstybes nares bendradarbiaujant su įmonėmis išnagrinėti PVM prievoles ir administracinę praktiką ir nustatyti pagrindinius dėl dabartinės PVM sistemos atsirandančius verslui trukdančius veiksnius, keistis idėjomis ir geriausios praktikos pavyzdžiais, siekiant supaprastinti administracinę praktiką, padidinti aiškumą ir sumažinti administracinę naštą bei prekybos kliūtis;
31. ragina Komisiją ir valstybes nares svarstyti, ar reikėtų nustatyti visoje ES taikytiną MVĮ atleidimo nuo PVM ribą, siekiant sumažinti biurokratizmą ir išlaidas ir sudaryti geresnes sąlygas patekti į vidaus rinką;
32. ragina Komisiją atidžiai apsvarstyti, kaip toliau mažinti su PVM susijusį biurokratizmą, su kuriuo susiduria pelno nesiekiančios organizacijos; pabrėžia, kad valstybėms narėms, kurios norėtų imtis plataus užmojo priemonių siekdamos palengvinti PVM administravimo naštą šioms organizacijoms, turėtų būti palikta daugiau lankstumo galimybių;
PVM surinkimo veiksmingumas
33. pritaria Komisijai, kad turi būti gerinamas PVM surinkimas siekiant sumažinti PVM spragą ir apriboti sukčiavimo galimybę, taip pat siekiant apsaugoti sąžiningus prekiautojus nuo sukčiavimo PVM srityje; pabrėžia, kad kova su mokestiniu sukčiavimu Europos Sąjungoje yra prioritetinis klausimas, ir ragina valstybes nares, Europolą, Eurojustą ir OLAF glaudžiau bendradarbiauti šioje srityje, taip pat ragina aiškiau apibrėžti tokius terminus ir apibrėžtis, kaip „vartojimo šalis“ ir „įsisteigimo šalis“;
34. pabrėžia, kad reikia valstybėse narėse tobulinti tarpvalstybinį baudžiamąjį persekiojimą dėl Bendrijos teritorijoje vykdomo sukčiavimo PVM srityje ir didinti šios srities atskaitomybę ir rizikos suvokimą;
35. siekdamas sukurti tokio sukčiavimo veiksmingą tarpvalstybinį tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą, pabrėžia būtinybę ES teisės aktuose išsamiai ir vienodai apibrėžti nesąžiningas PVM schemas ar vadinamąjį karuselės tipo PVM sukčiavimą, t. y. labiausiai paplitusį sukčiavimo PVM srityje būdą, taip pat suvienodinti administracines nuobaudas;
36. atkreipia dėmesį į tai, kad nėra tikslių duomenų apie vadinamojo karuselės tipo sukčiavimo PVM srityje mastą; ragina kurti sukčiavimo PVM srityje tikslaus vertinimo priemonę, kuri taip pat leistų šioje srityje atitinkamai palyginti ES valstybes nares;
37. pabrėžia, kad svarbu, jog valstybės narės intensyviau ir sparčiau bendradarbiautų, vietos mokesčių tarnybos geriau stebėtų keitimąsi informacija ir užmegztų tiesioginius ryšius per bendrą informacinę interneto svetainę siekiant užtikrinti, kad valstybės narės viena kitai teiktų veiksmingą pagalbą; ragina didinti valstybių narių teisminių institucijų, Eurojusto, Europolo ir OLAF bendradarbiavimą;
38. ragina Komisiją pasiūlyti Bendrijos kovos su sukčiavimu teisės aktų supaprastinimą ir konsolidavimą ir, įgyvendinant šį procesą ir Komisijai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, panaikinti trūkumus;
39. ragina Komisiją užtikrinti, kad neseniai (2010 m. lapkričio mėn.) įkurtas EUROFISC valstybėms narėms duotų pridėtinės praktinės naudos tiriant tarpvalstybinio sukčiavimo PVM srityje atvejus, nuolat pranešti Parlamentui apie jo veiklą ir viešai paskelbti šias ataskaitas;
40. pabrėžia, kad galimybes sukčiauti PVM srityje galima gerokai sumažinti intensyviau naudojant naująsias technologijas ir įgyvendinant naujoviškus sprendimus; ragina Komisiją ir toliau stiprinti keitimosi informacija apie PVM sistemą (angl. VIES), sutrumpinant duomenų surinkimo ir užfiksavimo terminus ir suteikiant didesnę tiesioginę prieigą prie duomenų;
41. tačiau mano, kad diskusija dėl PVM surinkimo metodų yra šalutinė, palyginus su poreikiu pašalinti pagrindinius trūkumus ir problemas, būdingas dabartinėms taisyklėms ir procedūroms, ir kad šiuo etapu didžiausias prioritetas turėtų būti skiriamas siekiant pašalinti suderinimo trūkumą ir patenkinti procedūrų standartizavimo ir kalbos kliūčių mažinimo poreikį, taip pat siekiant mažinti sistemos pažeidžiamumą sukčiavimo požiūriu;
42. pažymi, kad reikia numatyti Europos aiškinimo įstaigą, kurioje valstybės narės galėtų gauti privalomus atsakymus dėl bendros mokesčių metodikos ir vienodo PVM taisyklių taikymo;
43. primena, kad tarptautiniai veiklos vykdytojai dažnai turi priemonių, kurių reikia norint spręsti problemas, iškylančias vykdant veiklą pasaulio mastu, o mokesčių administravimo institucijos dažnai neturi tokių pat žinių, todėl pabrėžia tai, jog bendradarbiavimą reikia plėtoti taip, kad būtų lengviau atskirti sukčių nuo sąžiningo veiklos vykdytojo ir padaryti sistemą suprantamą abiems šalims;
44. mano, kad ribotos duomenų saugyklos modelis (su standartine audito byla
Kaip apibrėžta (rekomenduojama) OECD gairėse. ) kartu su patvirtintu apmokestinamo asmens modeliu yra daugiausiai žadantys PVM surinkimo modeliai, kurie šiuo metu nagrinėjami Komisijos tyrime, kadangi modeliai jau yra sėkmingai įdiegti kai kuriose valstybėse narėse ir yra įrodyta, kad juos taikant padidinamas PVM surinkimo veiksmingumas;
Teisinis procesas
45. mano, kad verslo bendruomenei reikia aiškių PVM taisyklių, kurios padidintų teisinį tikrumą ir sustiprintų tikimybę, jog valstybėse narėse jos bus aiškinamos vienodai; taip pat mano, kad galiojančiose Tarybos direktyvose pateikiamos neaiškios nuostatos, kurios dažniau gali būti įvairiai interpretuojamos, o dėl to atsiradusi sudėtinga PVM sistema trukdo vykdyti tarpvalstybinę veiklą ir sukuria nereikalingą administracinę naštą; laikosi nuomonės, kad taikant PVM taisykles neturėtų būti kenkiama siekiant įgyvendinti kitas ES politikos kryptis, pvz., tvarumą;
46. ragina valstybes nares padidinti suderinimo lygį įgyvendinant šiuos veiksmus:
– rengiant reglamentus, o ne direktyvas, kiek tai įmanoma, kadangi reglamentais nedelsiant užtikrinamas suderinimas ir teisinis tikrumas;
– taip pat, gavus daugumos valstybių narių pritarimą, leidžiant Komisijai paskelbti bendras ES PVM taisykles, įgyvendinimo sprendimų forma
Kaip pasiūlyta Europos Komisijos COM(97) 325, 1997 6 25. , ir tokiu būdu pakeisti PVM komiteto vaidmenį;
– sukuriant supaprastinimo procesą ir koordinuojant nacionalinį įgyvendinimo procesą ES lygmeniu, suteikiant didesnį vaidmenį Komisijai;
– apkritai įtraukiant suinteresuotąsias šalis ir įmones į PVM teisės aktų rengimo ir įgyvendinimo procesą tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu, ypač į PVM komiteto darbą įtraukiant išorės ekspertus ES lygmeniu;
47. mano, kad įmonėms reikia aiškių ir nedviprasmiškų ES PVM taisyklių siekiant remti tarpvalstybinę veiklą ir mažinti administracinę naštą, taigi verslo sąnaudas; ragina valstybes nares ir Komisiją padidinti kokybę ir aiškumą įgyvendinant šiuos veiksmus:
– procese dalyvaujant ES įmonėms parengti išsamius ir aukštos kokybės poveikio vertinimus, kad pasiūlymai dėl teisės aktų būtų geriau pagrįsti;
– derybose ir įgyvendinimo etapais palaikyti ryšius su įmonėmis nacionaliniu lygmeniu;
– pasinaudojus Tarybos reglamentais papildyti Tarybos direktyvas tose srityse, kur tai suteiktų papildomo aiškumo;
– laiku suteikti kompetentingos ir prieinamos informacijos bei konsultacijų dėl nacionalinių taisyklių, taip pat ES lygmeniu, ypač tose srityse, kur tvarka nevienoda;
– ieškoti galimybių pasitelkus technologijas skleisti informaciją ES mastu; keistis geriausios praktikos idėjomis ir metodais ES forume arba PVM komitete;
– į įvairius PVM komiteto darbo aspektus ES lygmeniu įtraukti įmones, kad jos atliktų, pavyzdžiui, išorės ekspertų vaidmenį;
– apskritai didinti įmonių, kaip neapmokamų mokesčių surinkėjų ir kasdienių Bendrijos vidaus sandorių tvarkytojų, dalyvavimą procesuose, taip pasitelkiant jų įgytas žinias;
0
0 0
48. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.
AIŠKINAMOJI DALIS
Įžanga
Pridėtinės vertės mokestis (PVM) yra svarbus valstybių narių nacionalinių biudžetų pajamų šaltinis. PVM sistema, grindžiama Europos lygmeniu patvirtintais teisės aktais ir taikoma nacionaliniu lygmeniu, turi daug trūkumų, todėl ji nėra pakankamai veiksminga ir nevisiškai atitinka tikros bendrosios rinkos reikalavimus.
2010 m. gruodžio 1 d. Komisija paskelbė žaliąją knygą dėl PVM ateities. Žaliosios knygos tikslas – pradėti išsamias diskusijas su visais suinteresuotaisiais subjektais dabartinės PVM sistemos klausimu ir ieškoti būdų, kaip būtų galima stiprinti šios sistemos atitiktį bendrajai rinkai ir jos gebėjimą generuoti pajamas, tuo pat metu mažinant reikalavimų laikymosi sąnaudas.
Žaliojoje knygoje ypač atkreipiamas dėmesys į tai, kaip traktuojami tarpvalstybinio prekių tiekimo klausimai, taip pat į kitus pagrindinius klausimus, kaip antai mokesčių neutralumo, bendrajai rinkai būtino suderinimo masto ir biurokratizmo mažinimo, tuo pat metu užtikrinant valstybių narių pajamas iš PVM.
Pranešėjas diskutavo su daugeliu suinteresuotųjų verslo atstovų (organizacija „Business Europe“, Europos amatų, mažųjų ir vidutinių įmonių asociacija (UEAPME), asociacija „Eurocommerce“), specialistais („PriceWaterhouseCoopers“, Naujosios Zelandijos misija į ES, kadangi, OECD nuomone, Naujoji Zelandija turi geriausios patirties PVM srityje) ir pilietine visuomene (Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas), o gegužės 6 d. Milane įvykusioje Europos Komisijos konferencijoje dėl PVM ateities ECON komitetui atstovavo pirmininko pavaduotojas José Garcia-Margallo.
Pranešėjas per šioje ataskaitoje nurodytą ribotą laiką ketina nagrinėti šiuos keturis PVM aspektus, kurie atspindi klausimus, spręstus kartu su Komisija, ir tuos, kuriuos pateikė suinteresuotieji asmenys.
PVM struktūra
Atsižvelgdamas į anksčiau priimtas Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijas, pranešėjas remia Komisijos ketinimą pereiti prie plataus masto PVM sistemos, kaip ją apibrėžia OECD. Šis perėjimas turėtų apimti problemos, susijusios su pirkimo PVM atskaita, sprendimą, kai kalbama apie gamybą įmonėje ir kai perkamos išorės paslaugos, taip pat išspręsti tiekimo grandinėje paslėptų PVM klausimą, kai įmonės, kurios yra atleistos nuo PVM, teikia prekes įmonėms PVM mokėtojoms.
Pranešėjas taip pat primena, kad vienas iš pagrindinių PVM požymių yra neutralumo principas. Kadangi PVM yra galutinis vartojimo mokestis, įmonėms neturi būti užkraunama PVM našta. Todėl valstybės narės turi užtikrinti, kad būtų apmokestinti iš esmės visi prekybos sandoriai, o panašioms prekėms ir paslaugoms būtų taikoma tokia pat PVM tvarka.
Atsižvelgdamas į tarpvalstybinius Bendrijos viduje vykdomus sandorius pranešėjas pritaria Komisijos, kai kurių valstybių narių ir daugelio PVM specialistų ir suinteresuotųjų šalių vertinimui, kad kilmės šalies principo, kurio valstybės narės pačios įsipareigojo laikytis ir kurį praeityje rėmė Komisija ir Europos Parlamentas, neįmanoma įgyvendinti, visų pirma dėl to, kad trūksta politinio palaikymo valstybėse narėse.
Todėl pranešėjas pritaria Komisijos iniciatyvai pripažinti status quo ir siekti paskirties vietos principo taikymo. PVM sistema, pagrįsta tiek prekių, tiek paslaugų pirkėjo įsisteigimo vieta, atrodo tinkama alternatyva, kurią reikėtų toliau nagrinėti. Šią sistemą turėtų papildyti valstybėse narėse gerai veikianti vieno langelio principo sistema siekiant išvengti įvairių PVM registracijos formų, padidėjusių reikalavimų laikymosi sąnaudų ir neigiamo pinigų srautų poveikio tarptautiniu mastu veikiančiose įmonėse. Gerai veikianti vieno langelio principo sistema yra esminė apmokestinimo paskirties vietoje sistemos dalis.
Biurokratizmo mažinimas
Pranešėjas pageidauja atkreipti dėmesį į šį punktą, nustatyti sritis, kuriose būtų galima lengvai sumažinti biurokratizmą, ypač sritis, kuriose trumpuoju laikotarpiu būtų pastebimas greitas poveikis įmonėms ir mokesčių tarnyboms nedarant esminių pokyčių galiojančioje sistemoje.
Pranešime siūlomos šios priemonės:
§ panaikinti metinį PVM deklaracijų apibendrinimą ir ES vidaus pirkimų sąrašų sudarymą;
§ sumažinti PVM deklaracijų pateikimo dažnumą;
§ supaprastinti įrodymus, kurių reikalaujama siekiant atleidimo nuo PVM, kuris taikomas eksportui;
§ panaikinti nulinių ES vidaus pardavimų sąrašų sudarymą;
§ padidinti e. vyriausybės sprendimų naudojimą (ypač teikiant PVM deklaracijas ir sąrašus elektroniniu būdu);
§ panaikinti palūkanų ir baudų skyrimą dėl formos klaidų, susijusių su PVM, jei atskiras juridinis asmuo susijusiai valstybei narei nepadarė jokių PVM pajamų nuostolių;
§ pateikti standartinę Europos sąskaitą faktūrą, grindžiamą lingvistiniu požiūriu neutraliu modeliu.
Pranešėjas prašo kolegas pateikti daugiau šios dalies pasiūlymų.
PVM surinkimo veiksmingumas
Komisija atliko išsamų tyrimą, kuriame nagrinėjo įvairius potencialius PVM surinkimo metodus, siekdama didinti veiksmingumą ir sumažinti sukčiavimą PVM srityje.
Tyrime detaliau narginėjami 4 surinkimo metodai:
Mokėjimo padalijimo modelis
Mokėjimo padalijimo modelis, kurį taikant pirkėjas sumoka PVM į užblokuotą banko PVM sąskaitą, kurią tiekėjas gali naudoti tik PVM mokėjimams į savo tiekėjų užblokuotas banko PVM sąskaitas. Tokiu būdu ankstyvoje PVM surinkimo proceso stadijoje PVM fiziškai pervedamas į užblokuotą PVM sąskaitą, kuri atidaryta mokesčių institicijų banke. Taikant šį modelį mokesčių institucijos gali kontroliuoti ir užblokuoti lėšas PVM sąskaitose ir užkirsti kelią atvejams, kai apmokestinamas asmuo dingsta kartu su jam sumokėtomis PVM lėšomis.
Centrinės PVM stebėsenos duomenų bazės modelis
Šis modelis gali veikti tik jei įmonių tarpusavio sandoriams privalomos el. sąskaitos faktūros ir jei mokesčių institucijos aktyviai renka duomenis, surašytus el. sąskaitose faktūrose. Pagrindinė sąnaudų sudedamoji dalis šio modelio atveju yra apmokestinamo asmens investicijos pereinant nuo popierinių sąskaitų faktūrų prie el. sąskaitų faktūrų naudojimo. Papildomos veiklos sąnaudos apims duomenų perdavimo į centrinę PVM stebėsenos duomenų bazę sąnaudas ir mokesčių institucijų sąnaudas didelio duomenų kiekio saugojimui bei paieškoms šioje duomenų bazėje.
Ribotos duomenų saugyklos modelis
Šio modelio atveju įmonės, kuri privalo mokėti PVM, apskaitos sistema sukuria standartinę audito bylą mokesčiui ir duomenis, sudėtus į šią bylą, būtina saugoti duomenų saugykloje, kuria gali naudotis mokesčių institucija. Šis modelis jau (iš dalies) įgyvendintas kai kuriose valstybėse narėse. Šios duomenų saugyklos naudojimas, formatas ir duomenų aspektai apibrėžti OECD gairėse. Iš šių valstybių narių patirties matyti, kad investicijos yra ribotos, nes dauguma apskaitos programinės įrangos tiekėjų pakoregavo savo taikomąsias programas, kad šios atitiktų reikalavimą sukurti standartinę audito bylą mokesčio tikslais. Tačiau, kad kiekvienas apmokestinamas asmuo įgyvendintų ribotos duomenų saugyklos reikalavimą, reikalingos plataus masto investicijos.
Patvirtintas apmokestinamo asmens modelis
Pagal šį modelį apmokestinamas asmuo turi vykdyti reikalavimus dėl patvirtinimo ir nustatyti vidaus kontrolės sistemą. Šio modelio atveju reikia ribotų apmokestinamų asmenų, kurių PVM apskaitos sistemas patvirtino mokesčių institucijos bei suteikė leidimą jomis naudotis ir (arba) kurie jau laikosi kitų teisės aktų, pagal kuriuos nustatyti tokie patys reikalavimai, pavyzdžiui, P. Sarbaneso ir M. G. Oxley teisės akto, investicijų. Šio modelio nauda – papildomas patikinimas, kad apmokestinami asmenys naudojasi reikalavimus atitinkančiomis sistemomis ir kad sumažėja rizikos lygis. Tokiu atveju galėtų atsirasti galimybių audito pastangas nukreipti į apmokestinamų asmenų segmentus, kurie kelia didesnę riziką. Nauda PVM spragos mažinimo požiūriu šio modelio atveju mažesnė nei taikant kitus modelius.
Pranešėjas mano, kad diskusija dėl PVM surinkimo metodų šiuo atveju yra šalutinė, palyginti su poreikiu pašalinti pagrindinius trūkumus ir problemas, būdingas dabartinėms taisyklėms ir procedūroms, ir ypač kalbant apie suderinimo trūkumą.
Vis dėlto pranešėjas laikosi nuomonės, kad ribotos duomenų saugyklos modelis (su standartine audito byla) kartu su patvirtintu apmokestinamo asmens modeliu yra daugiausiai žadantys PVM surinkimo modeliai iš šiuo metu nagrinėjamų, kadangi šie modeliai jau yra sėkmingai įdiegti keliose valstybėse narėse ir yra įrodyta, kad juos taikant padidinamas PVM surinkimo veiksmingumas ir įmonių administracinė našta padidėja nedaug.
Teisinis procesas
Dėl teisinio proceso pranešėjas mano, kad būtina padidinti sprendimų priėmimo proceso skaidrumą ir sustiprinti Komisijos, valstybių narių bei įmonių bendradarbiavimą.
Pranešėjas laikosi nuomonės, kad, jei galima, reglamentams, o ne direktyvoms, turėtų būti teikiama pirmenybė. Reglamentų atveju nedelsiant pasiekama suderinimo, sumažėja skirtingų interpretacijų galimybė ir taip sukuriama teisinio tikrumo atmosfera, kuri būtina, kad įmonės galėtų klestėti.
Būtina konsultuotis su suinteresuotosiomis šalimis bei įmonėmis ir jos turėtų dalyvauti rengiant bei įgyvendinant PVM teisės aktus ir ES, ir nacionaliniu lygmenimis, kad būtų užtikrintas suderintas įgyvendinimas visoje ES ir sudarytos teisinio tikrumo sąlygos.
15.7.2011
Biudžeto kontrolės komiteto NUOMONĖ
pateikta Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui
dėl PVM ateities
( 2011/2082(INI) )
Nuomonės referentas:
Bart Staes
PASIŪLYMAI
Biudžeto kontrolės komitetas ragina atsakingą Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
– atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 8/2007 dėl administracinio bendradarbiavimo pridėtinės vertės mokesčio srityje, su Komisijos atsakymais
OL C 20, 2008 1 25, p. 1. ,
1. pritaria Komisijos tikslui įgyvendinti visapusišką PVM sistemą, kuri pašalintų dabartinei sistemai būdingus apsaugos nuo sukčiavimo trūkumus ir būtų pakankamai atspari pasipriešinti sukčiavimui, kuris 27 ES valstybėms per metus kainuoja nuo maždaug 80 iki 100 milijardų eurų, bei prisidėtų prie Europos bendrovių skaidrumo ir konkurencingumo didinimo;
2. pabrėžia būtinybę valstybėse narėse pagerinti tarpvalstybinį persekiojimą baudžiamąja tvarka dėl Bendrijos teritorijoje vykdomo sukčiavimo PVM ir didinti šios srities atskaitomybę ir pavojaus suvokimą;
3. siekdamas sukurti šio sukčiavimo veiksmingą tarpvalstybinį tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą, pabrėžia būtinybę ES teisės aktuose išsamiai ir vienodai apibrėžti nesąžiningas PVM schemas ar vadinamąjį karuselinį PVM sukčiavimą, t. y. labiausiai paplitusį sukčiavimo PVM būdą, bei suvienodinti administracines nuobaudas;
4. atkreipia dėmesį į tai, kad nėra tikslių duomenų apie sukčiavimo PVM mastą; ragina kurti tikslių sukčiavimo PVM mastų vertinimo priemonę, kuri taip pat leistų atlikti susijusius svarbius palyginimus ES valstybėse narėse;
5. pabrėžia, kad valstybės narės turėtų labiau ir sparčiau tarpusavyje bendradarbiauti, vietos mokesčių tarnybos geriau stebėti keitimąsi informacija ir užmegzti tiesioginius ryšius per bendrą informacinę internetinę svetainę, užtikrinant, kad valstybės narės viena kitai teiktų veiksmingą pagalbą; ragina didinti valstybių narių teismų, Eurojusto, Europolo ir OLAF bendradarbiavimą;
6. ragina Komisiją pasiūlyti Bendrijos kovos su sukčiavimu teisės aktų supaprastinimą ir konsolidaciją ir pagal šio proceso sistemą, Komisijai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, spręsti trūkumus;
7. ragina Komisiją paraginti valstybes nares supaprastinti ir konsoliduoti jų PVM teisės aktus, įvesti vienodus PVM blankus ir bendrą PVM tarifų taikymo apžvalgą, ypač prekių ir paslaugų, kurioms atitinkamoje valstybėje narėje taikomi sumažinti PVM tarifai, apžvalgą, kad šie teisės aktai būtų lengviau prieinami, ir juos išversti į anglų, prancūzų ir vokiečių kalbas;
8. ragina Komisiją užtikrinti, kad neseniai (2010 m. lapkričio mėn.) įkurtas EUROFISC suteiktų valstybėms narėms naudos tiriant tarpvalstybinio sukčiavimo PVM atvejus, nuolat Parlamentui praneštų apie savo veiklą ir suteiktų galimybę visuomenei susipažinti su šiomis ataskaitomis;
9. pabrėžia, kad sukčiavimo PVM galimybes galima gerokai sumažinti intensyviau naudojant naująsias technologijas ir įgyvendinant naujoviškus sprendimus; ragina Komisiją ir toliau sustiprinti keitimosi informacija apie PVM sistemą (angl. VIES), sutrumpinant duomenų surinkimo ir užfiksavimo terminus bei suteikiant didesnę tiesioginę prieigą prie duomenų;
10. teigiamai vertina sėkmingą JK vyriausybės taikomą metodą, pagal kurį buvo sukurtas atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas, taikomas mobiliųjų telefonų ir kompiuterių sektoriuose, siekiant kovoti su augančiu vadinamojo karuselinio sukčiavimo PVM atvejų skaičiumi, kuris davė teigiamų rezultatų; ragina Komisiją išnagrinėti atvejus, kai JK taikomas atvirkštinis apmokestinimas pasiteisino, ir apie juos pranešti, kad šį metodą būtų galima laikyti veiksminga kovos su vadinamuoju karuseliniu sukčiavimu PVM priemone;
11. ragina Komisiją išnagrinėti teisėkūros pasiūlymus dėl galimybių pačioje pradžioje sustabdyti vadinamuosius karuselinius sukčiavimus PVM, ES lygmeniu įdiegiant atvirkštinio apmokestinimo PVM mechanizmą, kuris yra ne tik veiksminga kvos su sukčiavimu priemonė, bet taip pat priemonė supaprastinti administracines gamintojų ir prekybininkų procedūras; todėl ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymus dėl atvirkštinio apmokestinimo nustatymo šešiuose opiausiuose sektoriuose: vaizdo ir garso įrangos, maisto ir gėrimų, kompiuterių ir mikroprocesorių ir priedų, mobiliųjų telefonų ir jų priedų, tekstilės ir automobilių; ragina veiksmingai išspręsti sukčiavimo PVM klausimą ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje;
12. prašo Europos Komisijos kiekvienais metais Europos Parlamentui pateikti valstybėse narėse atskleistų sukčiavimo PVM atvejų, kai suma viršijo 100 000 EUR ir kai dėl sukčiavimo asmenys persekioti baudžiamąja tvarka, apžvalgą, įskaitant duomenis apie tolesnius teisinius tyrimus, bausmes ir skirtas finansines baudas.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
13.7.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
24
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Jean-Pierre Audy, Inés Ayala Sender, Zigmantas Balčytis, Andrea Cozzolino, Tamás Deutsch, Martin Ehrenhauser, Jens Geier, Gerben-Jan Gerbrandy, Ingeborg Gräßle, Iliana Ivanova, Bogusław Liberadzki, Monica Luisa Macovei, Aldo Patriciello, Crescenzio Rivellini, Paul Rübig, Theodoros Skylakakis, Bart Staes, Søren Bo Søndergaard
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Thijs Berman, Zuzana Brzobohatá, Derk Jan Eppink, Christofer Fjellner, Salvador Garriga Polledo, Monika Hohlmeier, Marian-Jean Marinescu, Jan Mulder
2.9.2011
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto NUOMONĖ
pateikta Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui
dėl PVM ateities
( 2011/2082(INI) )
Nuomonės referentė: Iliana Ivanova
PASIŪLYMAI
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas ragina atsakingą Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. pažymi, kad, atsižvelgus į visuomenės senėjimo poveikį darbo rinkoms, taupymo ir vartojimo įpročius bei viešąsias išlaidas artimiausioje ateityje, taip pat į ES veikiančią ekonomikos bei finansų krizę, reikėtų apsvarstyti tiesioginio ir netiesioginio apmokestinimo pusiausvyrą ES ir nacionaliniu lygmenimis; visgi pažymi, kad sprendimai fiskalinės politikos klausimais, nors koordinavimas ir vykdomas ES lygmeniu, turi būti ir toliau priimami nacionaliniu lygmeniu; be to, mano, kad tvirtesnė ir veiksmingesnė PVM sistema, kuri šiuo metu yra pagrindinė makroekonomikos politikos priemonė, ateityje bus dar reikalingesnė;
2. yra labai susirūpinęs dėl Bendrijoje vykdomo sukčiavimo PVM ir nusikaltimų bei su tuo susijusio pinigų plovimo, nes tai kenkia geram vidaus rinkos veikimui ir kiekvienais metais netenkama nuo 60 iki 100 milijardų eurų; mano, kad būtų labai naudinga plėtoti kovos su minėtomis problemomis strategiją ir IT priemones siekiant išvengti didžiulių valstybinio iždo nuostolių, socialinių ir darbo teisės aktų pažeidimų;
3. pabrėžia, kad pirmiausia prioritetą reikia teikti pastangoms, kad PVM sistema būtų atspari sukčiavimui, kadangi valstybės narės patyrė labai didelių nuostolių, kurie gali siekti 100 mlrd. eurų; pažymi, kad ypatingas dėmesys turi būti skiriamas vadinamajam karuseliniam sukčiavimui; primena išsamius pasiūlymus, pateiktus S. Bowles pranešime ( A6-0312/2008 ), jie tebegalioja ir nedelsiant turėtų būti pradėti taikyti;
4. prašo Komisijos pateikti pasiūlymų, kaip išspręsti sukčiavimo PVM problemą, nekenkiant geram vidaus rinkos veikimui ar valstybių narių suverenitetui mokesčių srityje;
5. pabrėžia, kad dėl taisyklių sudėtingumo ir administracinės naštos įmonės dažnai mano, kad esama PVM sistema yra kliūtis siekiant pabaigti kurti vidaus rinką; atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinė ES vidaus prekybai taikoma PVM tvarka dažnai daro neigiamą poveikį įmonėms, ypač MVĮ; todėl ragina pertvarkyti ir supaprastinti dabartines taisykles siekiant užtikrinti ES įmonėms geresnę mokestinę aplinką; ragina Europos Komisiją apsvarstyti, kaip suderinti PVM bazių taisykles ir sustiprinti kompetentingų nacionalinių institucijų administracinį bendradarbiavimą;
6. pabrėžia, kad nauja PVM sistema turėtų paskatinti vykdyti tarpvalstybinius sandorius ir taip prisidėti prie bendrosios rinkos stiprinimo; mano, kad standartizavimas PVM prievolių srityje turėtų didelę pridėtinę vertę; taigi ragina Komisiją apsvarstyti galimybę sukurti standartinę ES PVM deklaraciją visomis oficialiomis kalbomis arba turėti išsamų standartizuotų PVM prievolių, kurias gali nustatyti valstybės narės, sąrašą;
7. prašo Komisijos apsvarstyti galimybę numatyti standartizuotą su sąskaitomis faktūromis susijusią informaciją visomis ES kalbomis, kuri padėtų įmonėms ir turėtų pridėtinę su vidaus rinka susijusią vertę;
8. mano, kad administracinės procedūros, kurias turėtų taikyti įmonės, mokančios PVM, turi būti toliau derinamos, ypač tarpvalstybinių sandorių Sąjungos viduje atveju; taip pat mano, kad mokesčių institucijų bendradarbiavimas turi būti dar labiau stiprinamas, ypač kalbant apie automatiškai perduodamą informaciją;
9. pabrėžia, kad norint išvengti susiskaldymo svarbu laikytis vieningo požiūrio į galiojančias atleidimo nuo PVM ribas taikant specialią mažų įmonių sistemą; mano, kad siekiant geriau atsižvelgti į bendrąją rinką turi būti apsvarstyta galimybė šią konkrečią sistemą taikyti ir tarpvalstybiniams tiekimams;
10. pažymi, kad skirtingi PVM tarifai ir administracinės procedūros gali būti didžiausia kliūtis plėtoti e. prekybą; pabrėžia, kad svarbu pašalinti mokesčių kliūtis elektronine prekyba užsiimantiems mažmenininkams, vykdantiems tarpvalstybinę prekybą; mano, kad įmonėms, patiriančioms milžiniškas problemas parduodant prekes ir paslaugas kitose valstybėse narėse, turi būti nustatytos aiškesnės PVM taisyklės ir prievolės teikti informaciją apie PVM siekiant, kad tikrosios bendrosios rinkos galimybės neliktų neišnaudotos;
11. pritaria visapusiškam visų šiuo metu taikomų atleidimo nuo PVM nuostatų išsamiam persvarstymui siekiant nustatyti jų tinkamumą ir poveikį PVM grandinei; pabrėžia, kad atleidimo nuo PVM nuostatų srityje ir toliau būtina dėti su koordinavimu susijusias pastangas; ragina nuodugniai išnagrinėti MVĮ reikalavimų laikymosi išlaidas vykdant tarpvalstybinius sandorius, kurie apima prekes ir paslaugas;
12. pabrėžia, kad valstybės narės turi vykdyti geresnį koordinavimą taikomų atleidimo nuo PVM nuostatų ir sumažintų PVM tarifų srityje siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įmonėms, vykdančioms tarpvalstybinį verslą;
13. palankiai vertina skaitmeninės vidaus rinkos tyrimą; ragina Komisiją didinti elektroninių parašų sąveiką, kad būtų galima sukurti teisinį pagrindą, skirtą saugių e. sertifikavimo sistemų pripažinimui, ir svarstyti, ar nereikėtų peržiūrėti ir išplėsti Elektroninio parašo direktyvos siekiant sumažinti įmonių, ypač MVĮ, administracinę naštą; pabrėžia, kad reikalingas abipusis e. atpažinties ir e. tapatumo nustatymas visoje ES;
14. ragina, kad būtų vykdomi tyrimai ir analizuojamos esamos galimybės suderinti PVM, kai vykdomi tarpvalstybiniai e. prekybos sandoriai ES, ir sumažinti šio mokesčio mokėjimą bei nuo jo atleisti, kad Europos įmonės galėtų visapusiškai pasinaudoti e. prekybos potencialu;
15. palankiai vertina tai, kad nuo 2010 m. ES teritorijoje pradėjo veikti nauja elektroninė PVM grąžinimo sistema; ragina Komisiją ne vėliau kaip iki 2012 m. liepos mėn. pranešti Parlamentui apie šios naujos sistemos taikymo rezultatus, privalumus ir trūkumus; pabrėžia, kad naujos taisyklės visada turi būti peržiūrimos siekiant užtikrinti, kad jomis būtų suteikiama atitinkama apsauga nuo bandymo sukčiauti;
16. mano, kad kultūros prekių PVM tarifai turėtų būti tokie patys, neatsižvelgiant į jų pardavimo būdą (internetu ar be jo); mano, kad minėtasis suderinimas padėtų plėtoti e. prekybą ir vartotojai gautų tokios pačios naudos kultūros ir švietimo srityse skatinant skaitmeninio sektoriaus plėtrą;
17. pabrėžia, kad siekiant paskatinti naujus verslo modelius knygų sektoriuje ir ypač skatinti bendrąją skaitmeninę rinką Komisija ir valstybės narės turi užtikrinti atitinkamą ir palankią bet kokio formato knygoms (popierinėms, skaitmeninėms, garso) taikomą mokesčių politiką; pabrėžia, kad turinys (nesvarbu, kokia forma pateiktas) vartotojams duoda tokią pačią kultūrinę ir šviečiamąją naudą;
18. pažymi, kad laikantis subsidiarumo principo valstybėms narėms ir toliau turėtų būti užtikrinta galimybė priimti sprendimą dėl mažesnio PVM tarifo tam tikruose sektoriuose siekiant geriau įgyvendinti Europos ir nacionalinę politiką arba atsižvelgus į nacionalinius istorinius, ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos veiksnius;
19. pabrėžia, kad ištikus ekonomikos ir finansų krizei vykdant mokesčių reformą kiek įmanoma labiau turėtų būti prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ tikslų siekio;
20. ragina, kad būtų parengta vadinamojo ekologiško PVM strategija, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas sumažintiems tarifams, taikomiems energiją taupantiems ir aplinkai nežalingiems produktams ir paslaugoms, ir taip būtų atsveriama nesąžininga konkurencija, kilusi dėl išorinių veiksnių, kurių neatspindi prekių ar paslaugų kaina;
21. mano, kad reglamentas būtų veiksmingesnė teisinė priemonė nei direktyva siekiant užtikrinti geresnį ir nuoseklesnį PVM taisyklių taikymą, nes taip pat sumažėtų dvigubo apmokestinimo arba neapmokestinimo rizika.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
31.8.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
31
0
5
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Pablo Arias Echeverría, Adam Bielan, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, António Fernando Correia De Campos, Jürgen Creutzmann, Christian Engström, Małgorzata Handzlik, Malcolm Harbour, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Hans-Peter Mayer, Gianni Pittella, Phil Prendergast, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Matteo Salvini, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Catherine Stihler, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Kyriacos Triantaphyllides, Emilie Turunen, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Ashley Fox, Anna Hedh, Pier Antonio Panzeri, Antonyia Parvanova, Søren Bo Søndergaard, Marc Tarabella
8.9.2011
Transporto ir turizmo komiteto NUOMONĖ
pateikta Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui
dėl PVM ateities
( 2011/2082(INI) )
Nuomonės referentas:
Markus Ferber
PASIŪLYMAI
Transporto ir turizmo komitetas ragina atsakingą Ekonomikos ir pinigų politikos komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. laikosi nuomonės, kad tinkamam vidaus rinkos veikimui trukdo šiuo metu galiojančios keleivinio transporto PVM taisyklės, kuriomis sukuriami skirtingų transporto priemonių konkurencijos iškraipymai ir kurios trukdo gerinti transporto socialinį ir aplinkos poveikį;
2. atkreipia dėmesį į sudėtingą ir nesąžiningą padėtį keleivių transporto srityje: nors vidaus keleivinis transportas yra apmokestinamas beveik visose valstybėse narėse, yra išimčių – nulinių tarifų ir skirtingų dydžių mokesčių, priklausomai nuo transporto rūšies ir valstybės narės; pažymi, kad tarptautinis jūrų ir oro transportas, apimantis ES vidaus tarpvalstybinį transportą, yra atleidžiamas nuo PVM visose valstybėse narėse, o kitų transporto rūšių padėtis skiriasi visose valstybėse narėse; be to, pažymi, kad tarptautinio oro ir jūrų transporto paslaugų teikėjai gali pirkti kai kurias prekes ir paslaugas be PVM;
3. atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2050 m., palyginti su 1990 m., siūloma 60 proc. sumažinti transporto priemonių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir pabrėžia, kad reikia „tinkamai nustatyti kainas ir išvengti iškraipymų“;
4. ragina nepriklausomai nuo transporto rūšies visoms ES vidaus tarpvalstybinėms kelionėms taikyti darnųjį standartą arba lengvatinį PVM tarifą ir ragina taikyti suderintas PVM atskaitymo taisykles;
5. prašo daugiau skaidrumo; informacija apie įvairius PVM tarifus, taikomus keleiviniam transportui, turi būti laisvai prieinama, jeigu įmanoma, ji turėtų būti pateikiama ant bilietų, kad keleiviai būtų informuoti apie tikslią jų kelionės kainą;
6. tačiau palaiko mažesnį arba nulinį tarifą miesto, priemiestiniam ar regioniniam viešajam transportui dėl visuomenės intereso bei socialines ir aplinkos apsaugos priežasčių;
7. ragina Komisiją užtikrinti, kad ateityje PVM direktyvos III priedo (sumažinti tarifai) pakeitimai derėtų su ES transporto politikos tikslais;
8. yra susirūpinęs dėl dabar galiojančios taisyklės, pagal kurią tais atvejais, kai taikomas PVM, keleivinio transporto paslaugų teikimas yra apmokestinamas pagal tai, kur iš tikrųjų vyksta pervežimas, proporcingai kiekvienoje valstybėje narėje nuvažiuotam atstumui; mano, kad keleivinio transporto paslaugos turi būti apmokestinamos išvykimo vietoje, siekiant sumažinti sudėtingumą ir pagerinti vykdymą;
9. Vis dėlto, pažymi, kad ES keleivinio transporto rinka yra susiskaidžiusi dėl daugelio nustatytų segmentų, inter alia , kelionės atstumo, tikslo ir alternatyvių transporto rūšių prieinamumo; todėl mano, kad PVM tvarkos keitimo poveikis Europos gyventojų mobilumui ir aplinkai yra sudėtingas klausimas, kuriam spręsti turėtų būti atliktas išsamus kiekybinis tyrimas;
10. atkreipia dėmesį į sudarytą galimybę, visose valstybėse narėse palaipsniui įvesti suvienodintą turizmo sektoriaus paslaugų PVM sumažintą tarifą, kadangi tai būtina skaidrios konkurencijos tarp turizmo bendrovių ES ir ne ES šalyse sąlyga;
11. ragina Tarybą greičiau patvirtinti direktyvos projektą dėl kelionių agentūroms skirtos specialios PVM tvarkos persvarstymo ( CNS/2002/0041 ) siekiant pašalinti šio sektoriaus įvairių kategorijų subjektų konkurencijos iškraipymus, atsirandančius dėl nacionalinių įstatymų skirtumų.
G ALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
8.9.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
28
3
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Georges Bach, Izaskun Bilbao Barandica, Antonio Cancian, Michael Cramer, Ryszard Czarnecki, Luis de Grandes Pascual, Ismail Ertug, Carlo Fidanza, Jacqueline Foster, Mathieu Grosch, Jim Higgins, Ville Itälä, Dieter-Lebrecht Koch, Werner Kuhn, Gesine Meissner, Olga Sehnalová, Keith Taylor, Silvia-Adriana Ţicău, Giommaria Uggias, Thomas Ulmer, Artur Zasada
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Spyros Danellis, Markus Ferber, Gilles Pargneaux, Dominique Riquet, Olle Schmidt, Laurence J.A.J. Stassen, Nuno Teixeira, Ramon Tremosa i Balcells, Sabine Wils, Janusz Władysław Zemke
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
David Campbell Bannerman
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
22.9.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
30
1
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Udo Bullmann, Pascal Canfin, George Sabin Cutaş, Rachida Dati, Derk Jan Eppink, Diogo Feio, Elisa Ferreira, Ildikó Gáll-Pelcz, Jean-Paul Gauzès, Sven Giegold, Sylvie Goulard, Liem Hoang Ngoc, Othmar Karas, Wolf Klinz, Philippe Lamberts, Astrid Lulling, Hans-Peter Martin, Ivari Padar, Olle Schmidt, Marianne Thyssen
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Pervenche Berès, Thijs Berman, David Casa, Herbert Dorfmann, Saïd El Khadraoui, Sari Essayah, Sophia in ‘t Veld, Mojca Kleva, Olle Ludvigsson, Thomas Mann, Gianni Pittella, Andreas Schwab
