Ne vien tik politika
Kultūra
2008-08-18 - 09:00
Europiečiai: esame panašesni, nei manome esą Europos Sąjunga – tai 493 mln. 27 valstybėse gyvenančių labai panašių ir tuo pačiu metu skirtingų žmonių. Europos pagrindas – tai kalbų, papročių ir tradicijų įvairovė. Šioje dosjė į europinę kultūrą žvelgiame per europinio futbolo, Šv. Velykų papročių ir meilės sąvokos prizmę. Joje taip pat prisimename Liverpulį ir Stavangerį – šiemetines Europos kultūros sostines.
Europos Sąjunga – tai ne tik europinės institucijos, struktūriniai fondai, direktyvos ir bendro sprendimo procedūra. Skaitykite dosjė apie svarbiausių pavasario švenčių – Šv. Velykų bei Šv. Valentino dienos – papročius ir atributus, Europos futbolo čempionatą bei Europos kultūros sostines.
20080707FCS33614
Ar Europos futbolo čempionatas vienija, ar skiria europiečius?
Futbolas – didelė europiečių aistra Europą visą birželį krėtė futbolo karštligė. Dalis europiečių sugužėjo į „Euro 2008“ šeimininkių Austrijos ir Šveicarijos stadionus, kiti kas vakarą buvo prikaustyti prie televizorių ekranų. Dvylika iš šešiolikos į pirmenybes prasimušusių šalių – ES narės, Turkija ir Kroatija dar tik siekia jomis tapti, o Rusija tebesižvalgo ir Europos, ir Azijos kryptimi. Ar futbolas jungia, ar skiria europiečius, klausėme skirtingoms frakcijoms priklausančių Europos Parlamento narių.
Thomas Mann (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Vokietija) sako kaip ir prieš dvejus metus Vokietijoje vykusiame pasaulio čempionate besitikintis išvysti didelę futbolo šventę.
Daugiau rezultatyvių perdavimų
„Mus visus jungia meilė futbolui“, – sako T. Mann, primindamas, jog „Europass“ pavadintas oficialus 2008 m. turnyro kamuolys simbolizuoja bendradarbiavimą ir komandinį žaidimą. „Tai gali būti ir mūsų darbo Europos Parlamente metafora – mes „perduodame“ vieni kitiems argumentus, keičiamės nuomonėmis ir patirtimi tam, kad pasiektumėme bendrą „įvartį“, – svarsto europarlamentaras.
„Futbolas vienija ir leidžia užmegzti ryšius, nepaisančius valstybių sienų“, – yra įsitikinęs Jan Andersson (Socialistų frakcija, Švedija), kadaise buvęs „Högaborgs“ futbolo klubo prezidentu. „Netrukus vyksiu į Zalcburgą stebėti žymiausio šio klubo žaidėjo Henrik Larison žaidimo susitikime su Graikija“, – sako jis.
Varžymasis – tik aikštelėje
“Futbolas – žmones jungianti sąveikos priemonė. Žinoma, konkurencija yra jo esmė, todėl visų pirma nacionaliniuose čempionatuose atsiranda už aikštelės ribų akistatas norinčių perkelti žmonių. 2008 m. Europos čempionatas – gera proga aplankyti Austriją ir Šveicariją, susidraugauti su žmonėmis iš skirtingų Europos kraštų ir palaikyti savo komandą“, – aiškina Ramona Manescu (Liberalų ir demokratų aljansas, Rumunija).
„Sporto vertybės yra universalios, atmetančios pasidalijimą“, – tvirtina Roberta Angelilli ( Sąjunga už tautų Europą, Italija). „Futbolo rungtynės – ne peštynės, o galimybė išbandyti jėgas garbingose varžybose. Palaikymas ir sportinis įkarštis neturi būti sureikšminami“, – pabrėžia ji.
Buvimas kartu
Joosto Lagendijko (Žalieji/Europos laisvasis aljansas, Nyderlandai) nuomone, europiniai čempionatai tiek apjungia, tiek ir skiria žmones. „Dauguma europiečių šitaip stipriai susitapatina su savo šalimi tik panašių čempionatų metu. Jei išgirstu Olandijos himną prieš rungtynes, mane irgi apima emocijos. Europa kartais yra kartu, o kartais – atskirai, taip ir turi būti“, – mano jis.
„Žaidėjai ir sirgaliai su sveiku pasididžiavimu dėvi rinktinių marškinėlius ar tautinius simbolius. Šalia pralaimėjimo kartėlio ir pergalės euforijos visuomet išlieka kartu stadionuose, baruose ir namuose praleistos nekantrumo, dainavimo, šūkavimo ir liūdesio akimirkos“, – bendrus išgyvenimus primena Patrick Louis (Nepriklausomybės/demokratijos frakcija, Prancūzija).
„Futbolas gyvas beveik kiekvienos šalies sirgalių širdyje, o jo strategijoje nėra politikos – iš futbolo mes, europiečiai, turime ko pasimokyti. Norėdami laimėti, turime norėti žaisti visi kartu, tačiau leisti tai daryti atskiriems talentams. Europa turi dirbti kaip futbolo komanda ! “, – aiškina europarlamentaras.
Jaunimo balsai prieš rasizmą
Europos Parlamentas nekartą pasisakė už garbingo žaidimo futbolo aikštelėse ir už jų ribų įtvirtinimą. Pasak europarlamentarų, Europos futbole nėra vietos rasizmui, diskriminacijai, muštynėms, korupcijos skandalams ir prekybai nepilnamečiais žaidėjais.
Rašytinį pareiškimą dėl kovos su rasizmu futbole parengusi olandų europarlamentarė Emine Bozkurt pabrėžia, kad „sportas yra visuomenės atspindys, ne tik su visais trūkumais, bet ir su socialinės įtraukties galimybėmis“.
Naujausia birželio 2 d. startavusia UNESCO, Barselonos futbolo klubo ir europarlamentarų iniciatyva „Jaunimo balsai prieš rasizmą“ siekiama sustabdyti prievartą ir diskriminaciją sporte. Tolerancijos, abipusės pagarbos ir solidarumo skatinimo klausimai bus aptarti šios iniciatyvos rėmuose rugsėjo 18-20 d. Bolonijoje vyksiančiame jaunimo forume. Dosjė: dėmesio centre – Europos futbolas EP rezoliucija dėl Baltosios knygos dėl sporto Prieš futbolo čempionatą – diskusijos dėl priverstinės prostitucijos pažabojimo Europos Parlamento pareiškimas dėl kovos su rasizmu futbole Jaunimas prieš rasizmą
Šv. Velykos – atgimimo ir atsinaujinimo metas
Velykų margutis – visatos simbolis Katalikai ir protestantai Šv. Velykas šiemet šventė kovo 23 d., o stačiatikiai jas minėjo balandžio 27 d. Pavasarį švenčiamos krikščioniškosios Velykos, žydų Pesacha bei jazidų Naujieji metai. Prisikėlimo šventė užima svarbią vietą ir netikinčiųjų širdyse. Tai šeimų susibūrimo, dienų ilgėjimo ir gamtos atgimimo metas. Velykos – tai margučių dažymas, šokolado šventės, laužai, žaidimai, procesijos ir įvairiausi ritualai. Kaip ši šventė minima skirtingose ES valstybėse ir kaip ją sutinka europarlamentarai?
Pavasario lygiadienis bei Šv. Velykos – didelį simbolinį vaidmenį turinčios datos. Prisikėlimą, atgimimą ir apsivalymą Europos šalyse simbolizuoja margučių spalvinimas, laistymasis vandeniu ir plakimas. Žvilgtelėjus į velykinius papročius paaiškėja, kad esame daug panašesni vieni į kitus, nei atrodo iš pirmo žvilgsnio. Europiečiai turi galybę bendrų iš senovės atėjusių papročių ir tradicijų.
Kaip Kristaus prisikėlimo šventę sutinka europarlamentarai?
Šeimos ir draugų šventė
Visoje Europoje Velykos yra visų pirma šeimos šventė. „Slovėnijoje Velykų metu svarbiausia leisti laiką su šeima – į bažnyčią visi kartu kasdien einame nuo ketvirtadienio iki pirmadienio “, – sako Ljudmila Novak (Slovėnija, Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a).
Bastiaan Belder (Olandija, Nepriklausomybės/demokratijos frakcija) prisimena šiemetines Velykas: „Šventėme su žmona, vaikais ir keturiais anūkais. Velykos nėra paprasčiausia išeiginė, jos turi gilią religinę prasmę. Velykų sekmadienį dukart lankėmės bažnyčioje.“
Satu Hassi (Suomija, Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas) pirmąją Velykų dieną dar teko rūpintis namo remontu, tačiau ji atsigriebė vėliau. „Velykų pirmadienį su draugais ragavome avienos kepsnio ir velykinio deserto „pasha“. Stalą puošėme narcizais, o langus – velykinėmis raganomis.“
Senosios tradicijos
Jana Hybášková (Čekija, Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcij a) papasakojo apie plakimo tradiciją, paplitusią Čekijoje ir Slovakijoje. Sakoma, kad simbolinis moterų plakimas ir liejimas vandeniu padeda išlaikyti grožį ir išsaugoti sveikatą. Atsidėkodamos moterys apdovanoja vyrus kumpiu, margučiais ar pinigais.
„Net išvykę slidinėti į kalnus nepamiršome pasiimti gluosninių rykščių. Pirmadienio rytą aš ir dukterys laukėme, kol mano brangusis vyras ateis mūsų plakti. Buvo daug klykimo“, – šypsosi europarlamentarė. Sveikatos linkėjimą reiškia ir Lietuvoje paplitęs plakimas verbomis.
Adina-Ioana Vălean (Rumunija, Liberalų ir demokratų aljansas) papasakojo apie ugnies atsinešimo į namus ritualą : „ Sekmadienio naktį po religinės ceremonijos suvalgę duonos ir paragavę vyno namo parsineša ugnį – ceremonijos metu pridegtą žvakės liepsną “ .
Pasak EP nario iš Lietuvos Eugenijaus Maldeikio (Sąjunga už tautų Europą), dirvoje užkastas Velykų kiaušinis leis sulaukti gero derliaus, o toliausiai nuridenusio margutį laukia sėkmingi, laimės kupini metai.
„Estijoje velykinius kiaušinius margina vaikai, o slepia suaugusieji. Sakome, kad juos atneša kiškiai. Žmonės dovanoja vienas kitam karklo šakeles su besprogstančiais „kačiukais“. Išėję laukan, klausiame vaikų, ar saulė šoka“, – pasakoja estų europarlamentaras Andres Tarand (Socialistų frakcija).
„Po Didžiojo Šeštadienio Velyknakčio mišių prasideda Velykos. Sekmadienį mūsų namuose ieškoma paslėptų margučių ar šokoladinių kiaušinių“, – pasakoja Kathy Sinnott iš Airijos (Airija, Nepriklausomybės/demokratijos frakcija).
Atgimimas ir naujas gyvenimas
„Man Velykos – pavasario ir naujos gyvybės šventė, todėl ją paskyriau gamtos gynimui spaudos konferencijose“, – prisimena Velykų darbymetį David Hammerstein (Ispanija, Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas). „Taip pat ruošiuosi pasaulietiškai švęsti žydų Velykas – simbolinių pietų metu mąstysiu apie prieš priespaudą kovojančias tautas, tokias kaip tibetiečiai“, – tvirtina europarlamentaras.
Europoje gyvena įvairias religijas išpažįstantys skirtingų tautybių žmonės. Vokietijai atstovaujanti kurdų kilmės Feleknas Uca (Europos vieningųjų kairiųjų frakcija/ Šiaurės šalių žalieji kairieji) kovo 21 d. lankėsi Turkijos Dijarbakiro mieste. Pavasario lygiadienio metu ji šventė kurdų naujuosius metus – Newrozą, kitų tautų vadinamą Nowrūzu ar Navruzu. Kultūra: visi straipsniai EP nariai
Meilė ir politika: širdies reikalai
Meilė–didžiausia paslaptis, kurios ieškojo visi pasaulio išminčiai (O. Vaildas) „Viskas, ko reikia – meilė“, - traukė „Bitlai“, „tik niekada man meilės nebus per daug“, – dainavo „Foje“. Apie meilę paprastai šneka menininkai ir dainininkai, o ne politikai. Vis dėlto Šv. Valentino dieną apie „žiūrėjimą viena kryptimi“ nutarėme pakalbinti europarlamentarus.
Su ES įstatymų leidėjais kalbėjomės labai rimta, tačiau nieko bendra su teisėkūra neturinčia tema.
1. Jei būtų nutarta priimti Europos meilės chartiją, kaip ji turėtų atrodyti?
Genowefa Grabowska (Socialistų frakcija, Lenkija): „Ji neturi numatyti amžiaus cenzo – chartija turėtų būti taikoma ir 80-mečiams – ir sankcijų. Ji turi remtis įtikinimu ir tikėjimu. Svarbiausia chartijos idėja įrašyta Adomas Mickevičiaus poemoje „Ponas Tadas“ – „mylėkite vienas kitą“. Galbūt tokia chartija bus priimta Slovėnijos pirmininkavimo metu? “
Katalin Lévai (Socialistų frakcija, Vengrija), parašiusi bestselerį „Pagalvės knyga“: „Ji turi šnekėti apie tarpusavio supratimą ir pagarbą. Juk meilė – ne tik fizinis malonumas, bet ir dvasinis ir intelektualinis bendrumas. Kitaip geismas išblės.“
Frédérique Ries (Liberalų ir demokratų aljansas, Belgija): „Prašau, jokių Chartijų! Meilė alergiška paragrafams ir priedams!“
Zita Pleštinská (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Slovakija): „Meilė niekuomet nenuvilia. Jei įgyvendintumėme šią idėją, pasaulis būtų geresnis. Tokia chartija galėtų pakeisi daugelį Europos Parlamento rezoliucijų.“
Henrik Lax (Liberalų ir demokratų aljansas, Suomija): „Gyvenkite su mylimu žmogumi, tarytum kiekviena kartu praleista diena yra paskutinė.“
Christofer Fjellner (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Švedija): „Meilės neturi riboti sienos, juk jos netrukdo prekių, paslaugų, kapitalo ir žmonių judėjimui.“
Roberta Alma Anastase (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Rumunija): „Nors viešai sakomose kalbose vis rečiau nuskamba žodis „meilė“, mūsų egzistavimas paremtas jausmais, visų pirma – meile. ES yra erdvė, kurioje laisvai skleidžiasi mintys, jausmai ir požiūriai. Ši chartija jau egzistuoja kiekviename iš mūsų.“
2. Galbūt turite patarimų romantikos ir meilės srityje?
Katalin Lévai (Socialistų frakcija, Vengrija): „Būkite nuoširdūs iš pat pradžių. Bandančiam užsidėti kaukę ilgainiui nepasiseks.“
Astrid Lulling (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Liuksemburgas): „Romantikos ir meilės nesuplanuosi. Ji yra arba jos nėra!“
Frédérique Ries (Liberalų ir demokratų aljansas, Belgija): „Ilgalaikei meilei būtinas žavėjimasis ir žavėjimas, nuolatinis stebinimas. Baisiausia meilei – nuobodulys. Viskas praeina, viskas atleidžiama – ekscesai, nesutarimai, barniai ir konfliktai. Tačiau niekas neįveiks nuobodulio, kuris po truputį žudo vėstančią meilę.“
Genowefa Grabowska (Socialistų frakcija, Lenkija): „Karščiau mylėdami labiau rizikuojame būti įskaudinti. Tačiau kančia stiprina. Kiekviena močiutė turi milijoną patarimų anūkei. Tačiau anūkė niekuomet nesiklauso, nes nori viską išgyventi pati.“
Henrik Lax (Liberalų ir demokratų aljansas, Suomija): „Džiaukitės romantika, tačiau nepriimkite rimtų sprendimų tol, kol nesate įsitikinę, ar tai meilė, ar kažkas kita.“
3. Kas geriausiai pakeičia žodžius Valentino dieną – gėlės, šokoladas ar kitoks slaptas ginklas?
Roberta Alma Anastase (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Rumunija): „Šokoladas ir gėlės nekenkia, ypač kartu. Svarbiausia būti užtikrintam, kad mylimas žmogus visuomet bus tavo.“
Katalin Lévai (Socialistų frakcija, Vengrija): „Vertingiausia – gera knyga, o jei prie jos pridėta gėlė, mano širdis sušyla.“
Genowefa Grabowska (Socialistų frakcija, Lenkija): „Jei būčiau ciniška materialistė, tikėčiausi, kad vyras nupirks raudoną automobilį – man jie taip patinka. Tačiau nesu tokia – tikiuosi raudonos rožės.“
Frédérique Ries (Liberalų ir demokratų aljansas, Belgija): „Padovanoti save – būtent tokia turėtų būti tikroji dovana, ir ne tik vasario 14-ąją. Dovanoti laiką, vaizduotę ir širdį – norint stebinti neverta riboti scenarijaus.“
4. Ar Valentino dieną veiksite kažką ypatingo?
Astrid Lulling (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Liuksemburgas): „Valentino diena išpopuliarėjo kuomet jau buvau virš keturiasdešimties. Tačiau visuomet galime pasvajoti, kad geras draugas parodys iniciatyvą ir maloniai nustebins.“
Frédérique Ries (Liberalų ir demokratų aljansas, Belgija): „Mes su vyru Šv. Valentino dienai neteikiame didelės reikšmės. Tiesą pasakius, nesu tikra, ar jis žino šią datą. Mano vienuolikmetis sūnus labiau prisiriš prie šios tradicijos – meilės dienos proga jis nori mane nusivesti į restoraną valgyti bifštekso!“
Christofer Fjellner (Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcija, Švedija) „Šią dieną praleisiu su savo drauge. Kadangi labai daug laiko praleidžiu dirbdamas Briuselyje, buvimas su ja – visuomet ypatingas.
Henrik Lax (Liberalų ir demokratų aljansas, Suomija): „Valentino dieną būsiu Kijeve, toli nuo žmonos, su kuria susipažinome prieš 43 metus. Jai ir visai šeimai siųsiu šilčiausius jausmus ir geriausius linkėjimus.“
Liverpulis ir Stavangeris – 2008 m. Europos kultūros sostinės
Liverpulio krantinė Nors šiemetines Europos kultūros sostines žemėlapyje skiria 800 kilometrų, šie „kultūros uostai“ šiemet bus arčiau negu bet kada. Estafetę iš Liuksemburgo ir Sibiu perėmę Liverpulis ir Stavangeris šiemet džiugins spektaklių, koncertų ir parodų gausa. Kultūros sostinėmis tapę miestai visus metus būna dėmesio centre. Tai leidžia ne tik parodyti miesto pasiekimus meno srityje, bet ir atnaujinti bei pakeisti kultūrinį miesto veidą.
Anglijoje įsikūręs Liverpulis geriausiai žinomas kaip bitlų gimtinė. Tuo tarpu Stavangeris – daugeliui negirdėtas už ES ribų esančios Norvegijos miestas, šiemet tapęs Europos kultūros sostine.
Europos kultūros sostines skiria Taryba remdamasi Komisijos rekomendacija, atsižvelgdama į Europos Parlamento Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę. Pirmuoju Europos kultūros miestu 1985 m. tapo Atėnai, o 2005 m. pradėjus rinkti Europos kultūros sostines pirmąja tapo Korkas.
Liverpulis: bitlai ir futbolas
2008 m. kultūros sostinės statusas simbolizuoja ekonominį ir kultūrinį Liverpulio atgimimą. Ėmus nykti šiame uostamiestyje klestėjusiai tradicinei pramonei – laivų statybai, metalurgijai, chemijos pramonei – miestui smogė skurdas ir bedarbystė.
Sausio 11 d. prasidėjęs kultūros sostinės renginių atidarymas, kuriame koncertavo Liverpulio Karališkosios filharmonijos orkestras bei legendinio bitlų būgnininkas Ringo Starr, pritraukė tūkstančius žmonių. Vasarį vyks paskaitų apie Liverpulį ciklas bei bus atliktas Johno Tavenerio „Requiem“, apjungsiančiame pasaulio religijas.
Šiemet populiariausių sėkmingai žaidžiančių Didžiosios Britanijos futbolo klubų – „Liverpulio“ ir „Evertono“ – miestas rengs knygų muges, poezijos skaitymus ir fotografijos parodas. „Anfieldo“ stadioną birželio 1 d. sudrebins Paulo McCartney koncertas.
2004 m. Liverpulio krantinė įtraukta į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą. Šiame atvirame uostamiestyje visuomet maišėsi skirtingos kalbos, kultūros ir religijos. 450 mln. gyventojų turinčiame mieste šnekama apie 60 skirtingų kalbų.
Liverpulis – tai ne tik Merseyside jūrų muziejus, bet ir „Mathew Street“ fiesta – didžiausias nemokamas Europos muzikos festivalis.
Stavangeris – atviras idėjų uostas
Stavangeris – fiordų, ledynų ir krioklių išvagotos „vidurnakčio saulės šalies“ atspindys. Pagal gyvenimo kokybės ir šalies taikingumo rodiklius, Norvegija visuomet užima pirmąsias vietas. Stavangeris, kuriame nedarbo lygis siekia 1 proc., nėra išimtis. Darbo suteikia naftos, laivininkystės, žvejybos ir miško pramonė.
Į geriausių pasaulio vaizdų kategoriją pretenduojantis vėjuotas fiordinis miestas yra laikomas Norvegijos medinių namukų sostine. Įstabaus gamtovaizdžio Stavangeryje rasite ne tik sardinių konservavimo ir naftos muziejus, bet ir įžymų simfoninį orkestrą.
Kultūros sostinės renginiai Stavangeryje suksis aplink atviro uosto idėją. Stavangeris šiemet tampa naujų laisvų idėjų ir meninių ieškojimų uostu. Jame susipins literatūra, muzika ir vaizduojamieji menai.
Kūrybinėse dirbtuvėse paprasti stavangeriečiai bus skatinami kurti patys, o vietiniai menininkai vykdys bendrus projektus su partneriais iš užsienio. Tarp jų bus ir menininkų iš Lietuvos – O. Koršunovas Norvegijos fiorduose režisuos pagrindinį Stavangerio renginį – teatrinę misteriją pagal specialiai šiam įvykiui Jono Fosse parašytą pjesę „Pasakos gamtoje".
Kitąmet Europos kultūros sostinėmis taps Lincas ir Vilnius. Liverpulis 2008 Stavangeris 2008 Kultūros laivas suka šiaurės kryptimi 2007 m.: Liuksemburgas ir Sibiu Kultūra ir švietimas: visi straipsniai
LT
1
PHOTO
20080715PHT34210.jpg
LT
2
PHOTO
20080605PHT31009.jpg
LT
7
LINK
http://portal.unesco.org/shs/en/ev.php-URL_ID=12062&URL_DO=DO_TOPIC&URL_SECTION=201.html
LT
8
PHOTO
20080327PHT25026.jpg
LT
9
LINK
/news/public/documents_par_theme/906/default_lt.htm
LT
10
LINK
/members.do?language=LT
LT
11
PHOTO
20080213PHT21219.jpg
LT
12
PHOTO
20080211PHT20849.jpg
LT
13
LINK
http://www.liverpool08.com/index.asp
LT
14
LINK
http://www.stavanger2008.no/
LT
15
LINK
http://ec.europa.eu/news/culture/080107_1_lt.htm
LT
16
LINK
/sides/getDoc.do?language=LT&type=IM-PRESS&reference=20070125STO02408&secondRef=0
LT
17
LINK
/news/public/documents_par_theme/906/default_lt.htm
-//EP//TEXT IM-PRESS 20070323FCS04520 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2008-0198 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080530STO30465 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT TA P6-TA-2006-0080 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 FEA DOC XML V0//EN
