GALUTINIS
A6-0369/2005
28.11.2005
PRANEŠIMAS
dėl Lars Heikensten paskyrimo Audito Rūmų nariu
(C6‑0339/2005 – 2005/0811(CNS))
Biudžeto kontrolės komitetas
Pranešėjas: José Javier Pomés Ruiz
PE 364.893v02-00
TURINYS
Puslapis
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMO
1 PRIEDAS: LARS HEIKENSTEN GYVENIMO APRAŠYMAS
2 PRIEDAS: LARS HEIKENSTEN ATSAKYMAI Į KLAUSIMUS
PROCEDŪRA
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO SPRENDIMO
dėl Lars Heikensten paskyrimo Audito Rūmų nariu
( C6-0339/2005 – 2005/0811(CNS) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 247 straipsnio 3 dalį ir Euratomo sutarties 160b straipsnio 3 dalį, pagal kurias Taryba pasikonsultavo su Parlamentu ( C6-0339/2005 ),
– kadangi 2005 m. lapkričio 24 d. posėdyje Biudžeto kontrolės komitetas išklausė Tarybos siūlomą kandidatą į Audito Rūmų narius ir pagal EB sutarties 247 straipsnio 2 dalyje ir Euratomo sutarties 160b straipsnio 2 dalyje nustatytus kriterijus apsvarstė kandidato tinkamumą,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 101 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ( A6-0369/2005 ),
1. pritaria Lars Heikensten paskyrimui Audito Rūmų nariu;
2. paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą Tarybai ir informuoti apie jį Audito Rūmus, kitas Europos Bendrijų institucijas ir valstybių narių audito tarnybas.
1 PRIEDAS: LARS HEIKENSTEN GYVENIMO APRAŠYMAS
Lars HEIKENSTEN, Švedijos centrinio banko (Sveriges Riksbank) valdytojas. Gimė 1950 m. rugsėjo 13 d. Stokholme, Švedijoje.
Vedęs. Turi tris vaikus.
Išsilavinimas
JAV vidurinė mokykla (Meriono vidurinė mokykla, Ajova) 1969
Švedijos vidurinė mokykla (Bromos gimnazija) 1970
Verslo magistro laipsnis (Stokholmo ekonomikos mokykla) 1974
Ekonomikos mokslų daktaro laipsnis (Stokholmo ekonomikos mokykla) 1984
Pareigos
Stokholmo ekonomikos mokyklos mokslo darbuotojas ir dėstytojas. Tyrimo sritys: vystymosi ekonomika, struktūriniai pokyčiai ir darbo rinkos ekonomika 1972-1984
Nacionalinės skolų valdybos vyriausiasis ekonomistas 1984-1985
Finansų ministerijos sekretoriaus pavaduotojas (Vidutinio laikotarpio ir ilgalaikių ekonomikos politikos klausimų padalinio vadovas) 1985-1990
Finansų ministerijos ekonomikos reikalų sekretoriaus pavaduotojas 1990-1992
Svenska Handelsbanken vyriausiasis ekonomistas (Handelsbanken Rinkos tyrimų padalinio vadovas) 1992-1995
Švedijos centrinio banko valdytojo pavaduotojas 1995-2002
Švedijos centrinio banko valdytojas 2003-
Papildomos pareigos Švedijoje
Švedijos ekonomistų asociacijos sekretorius 1981
Penningmarknadscentralen AB (Pinigų rinkos tyrimo namai) valdybos narys 1985-1986
Värdepapperscentralen AB (Vertybinių popierių registro centras) pirmininko pavaduotojas 1987-1990
Tipstjänst AB valdybos narys 1990-1993
Švedijos statistikos institucijos valdybos narys 1990-1994
Švedijos aplinkos apsaugos patariamosios tarybos narys 1995-1997
Umeå verslo ir ekonomikos mokyklos valdybos narys 1998-2002
Papildomos pareigos užsienyje
Europos pinigų instituto (EMI) nenuolatinių narių komiteto narys ir Tarptautinių atsiskaitymų banko (BIS) valdytojo pavaduotojas 1995-1998
Pinigų komiteto narys (Europos bendrijos Ekonomikos ir finansų komitetas) 1995-1998
Europos centrinio banko (ECB) valdančiosios tarybos valdytojo pavaduotojas 1998-2002
AFS (Tarptautinės stipendijos) patikėtinių tarybos narys 1998-2001
G10 atstovų grupės narys 1998-2002
Tarptautinio valiutos fondo (TVF) valdytojo pavaduotojas 1999-2002
Švedijai atstovaujantis TVF valdytojas 2003-
Tarptautinių atsiskaitymų banko valdybos narys 2003-
Europos centrinio banko valdančiosios tarybos valdytojas 2003-
2 PRIEDAS: LARS HEIKENSTEN ATSAKYMAI Į KLAUSIMUS
1. Kokia Jūsų nuomonė apie Parlamento kritiką dėl patikinimo pareiškimo (DAS), kuri buvo pareikšta 2003 m. patvirtinimo ataskaitoje ir finansų valdymo seminaro darbo dokumentuose?
Parlamentas stengiasi, kad audito dokumentai taptų tikslesni ir lengviau prieinami, ir taip siekia prisidėti prie spaudimo daryti pokyčius, ypač valstybėse narėse. Turi būti pripažinta kad Sutarties 248 straipsnio 1 dalyje numatyta Audito Rūmų pareiga tikrinti visų Bendrijos pajamų ir išlaidų sąskaitas yra labai sudėtinga užduotis, kurią sudaro daug skirtingų politikų, programų, veiksmų ir valdymo sistemų. Be to, šiame procese dalyvauja daug skirtingų organizacijų: nuo Komisijos iki valstybių narių institucijų. Iš tikrųjų didžioji išlaidų dalis yra administruojama paskirstyto valdymo būdu. Svarbiausias šio proceso elementas yra dabartiniai Komisijos išlaidų ir vidaus apskaitos kontrolės valdymo pokyčiai.
Dėl to galimi nevienareikšmiai teiginiai. Informacija apie neatitikimus daugelyje audituojamų sričių yra labai specifinė, dėl to sunku daryti apibendrinimus. Ir pavyzdžiai nėra tokios didelės apimties, kad būtų galima daryti pagrįstas išvadas dėl daugumos gyventojų. Jei, remiantis esama medžiaga, bus daromos per daug apibendrinančios išvados, tai gali pakenkti Audito Rūmų patikimumui.
Esant tokiai padėčiai, man sunku pasakyti ką nors daugiau, nei tai, kad Parlamento siekiams šioje srityje aš pritariu. Svarbu kuo geriau išsiaiškinti, kas pažeidė taisykles. Be to, taip pat labai svarbu aiškiai pabrėžti bendresnio pobūdžio trūkumus ir pasiūlyti galimus patobulinimus. Aš taip pat manau, kad šiuo metu Audito Rūmai yra tos pačios nuomonės.
2. Kaip Audito Rūmai gali prisidėti prie teigiamo Europos Sąjungos įvaizdžio Europos piliečiams kūrimo? Kaip būtų galima geriau pateikti Rūmų pranešimus ir pasiekti, kad jie taptų labiau prieinami visuomenei?
Turint omenyje dabartinę padėtį Europos Sąjungoje, šie du klausimai yra svarbūs. Europos Audito Rūmai turėtų sugebėti prisidėti prie Europos Sąjungos įvaizdžio gerinimo. Tai reiškia: įtikinti piliečius, kad Sąjungos operacijos ir finansai valdomi teisingai ir veiksmingai.
Šiame kontekste svarbiausia yra tai, kad auditas turi būti nepriklausomas ir profesionalus. Tai reiškia, kad Audito Rūmai turi analizuoti svarbiausius klausimus nepriklausomai ir profesionaliai. Rūmų patikimumui taip pat svarbu, kad jų veikla būtų veiksminga. Jei nepavyks pasiekti šių svarbiausių tikslų, kitos pastangos bus nereikšmingos.
Didžioji dalis Rūmų skelbiamos medžiagos yra neišvengiamai techninio pobūdžio ir sudėtinga. Tai ypač pasakytina apie pranešimą dėl draudimo. Šiame dokumente pateikiama informacija turi būti teisinga ir labai tiksli. Mano nuomone, galima svarstyti vieną patobulinimą – padaryti dokumentą vientisesnį, šiuo tikslu paskiriant vieną asmenį, kuris būtų atsakingas už visą pranešimą. Mano patirtis nuolat skelbiamų išsamių viešų dokumentų klausimu rodo, kad tai geras sumanymas. Kitas svarbus supratimo gerinimo veiksnys yra atitinkamų lentelių, diagramų etc., kurios parodo atitinkamų aspektų kitimą, skelbimas.
Taip pat geras sumanymas gali būti informacinio biuletenio, kuris leidžiamas kelerius pastaruosius metus, išplėtimas. Galėtų būti tikslingiau atrenkama medžiaga ir labiau išryškinti iš tikrųjų pagrindiniai audito elementai ir tyrimai. Tai pat galima būtų padaryti specialiuosius pranešimus labiau prieinamus. Juose dažnai yra informacijos, kuri gali sudominti nemažai žmonių.
3. Kokie turėtų būti pagrindiniai bet kurios viešosios tarnybos finansų valdymo patikimumo kultūros bruožai?
Mano patirtis rodo, kad svarbiausias bruožas yra tikslų aiškumas ir geras supratimas, kurių strategijų, politikų ir programų reikia, norint šiuos tikslus pasiekti. Iš esmės neįmanoma sutaupyti daug organizacijos lėšų tik mažinant lėšas, skirtas vykstančiai veiklai; kai kurių veiksmų dažnai reikia visiškai atsisakyti. Todėl tikslų apibrėžimas rezultatams turi pakankamai didelę įtaką.
Kitas bruožas yra atsakomybės paskirstymas. Siekiant, kad organizacija veiktų efektyviai, būtina, kad visi žinotų savo funkcijas ir tai, kas už ką atsakingas. Turi būti sukurtos delegavimo sistemos. Atlikti vertinimus ir veiksmingai vykdyti apskaitą įmanoma tik tada, kai aiškiai apibrėžta atsakomybė.
Taip pat labai svarbios kontrolės sistemos. Jos galėtų egzistuoti keliais lygiais: tiek atitinkamos veiklos lygiu, tiek ir labiau nepriklausomu lygiu, pavyzdžiui, vidaus audito forma. Be abejo, turi egzistuoti efektyvios apskaitos ir pranešimų sistemos. Nustatant pažeidimus, gali būti svarbios ankstyvojo įspėjimo sistemos. Be to, visuose organizacijos operaciniuose padaliniuose turi būti įdiegtos rizikos vertinimo sistemos; rizika turi būti vertinama ir valdymo lygiu. Turi būti nepertraukiamai vykdomi tolesni tyrimai. Nelengvas uždavinys suderinti struktūros paprastumą ir reglamentus su pakankama kontrole, bet to turi būti siekiama.
Galų gale leiskite pasisakyti už skaidrumą. Kuo organizacijoje didesnis skaidrumo lygis, tuo lengviau sekti operacijas, jas vertinti ir atskleisti klaidas ir nesusipratimus. Atvirumas taip pat labai naudingas darbe, siekiant operacijas padaryti veiksmingesnes. Aš pats patyriau, kad atvirumas ir skaidrumas yra gera priemonė Švedijos centrinio banko vidaus darbui skatinti ir gerinti.
4. Vadovaujantis Steigimo sutartimi, Rūmai įsipareigoja padėti Parlamentui atlikti biudžeto vykdymo kontrolę. Kaip apibūdintumėte savo pareigas, susijusias su pranešimų teikimu Europos Parlamentui ir konkrečiai – Biudžeto kontrolės komitetui? Jeigu Parlamentas pasiūlytų Rūmams parengti pranešimą aktualiu klausimu, kaip sureaguotumėte į tokį pasiūlymą?
Parlamentas yra pagrindinė Europos Sąjungos biudžetą kontroliuojanti institucija. Tai tinka ir Audito Rūmams, kurie privalo išlaikyti nepriklausomumą nuo kitų Sąjungos institucijų. Atsižvelgiant į tai, kad šis nepriklausomumas yra aiškiai apibrėžtas Sutartyje ir visuotinai pripažintas, turi būti sukurta glaudaus dialogo ir gero bendradarbiavimo erdvė, tuo pat metu visiškai gerbiant vienas kito vaidmenis.
Mano supratimu, šiuo metu Parlamentas ir Audito Rūmai bendradarbiauja pakankamai glaudžiai. Pavyzdžiui, Rūmų pirmininkas nuolat praneša apie savaitės planus. Taip pat gali būti teikiami pasiūlymai ir reikalavimai dėl specialiųjų pranešimų ir mokėjimų proceso metu. Šiais atvejais Parlamento nariai turi turėti galimybę teikti pasiūlymus dėl projektų, kuriuos reikia patikrinti dar dėl to, kaip turi būti vykdomos operacijos.
Šiuo atveju man sunku įvertinti, ar reikalingos kitos bendradarbiavimo priemonės. Bet nematau jokių priežasčių a priori prieštarauti galimam Parlamento reikalavimui šiuo klausimu. Dabartiniame darbe aš artimai bendrauju su Švedijos Parlamentu (Riksdag) – visada stengiuosi išklausyti jo narių ir suteikti jų prašomą informaciją. Tai nesukėlė jokių sunkumų, priešingai, aš įsitikinau, kad bendradarbiavimas naudingas Švedijos centriniam bankui. Be abejo, Švedijos centrinis bankas priėmė sprendimus nepriklausomai, remdamasis tuo, ką laikome teisingu. Panašiai ir Rūmai sprendžia dėl savo darbotvarkės, remdamiesi savo įgaliojimuose nustatyta kompetencija.
5. Kaip žinote, Komisija šiuo metu keičia Finansinį reglamentą. Kokia galėtų būti papildoma tokių pakeitimų (jeigu jie bus) nauda?
Dabartinis Finansinis reglamentas veikia tris metus. Mano supratimu, šiuo reglamentu pasiekta esminė pažanga palyginti su ankstesne sistema. Padėtis Sąjungos finansų valdymo sferoje akivaizdžiai pagerėjo.
Šiuo metu ruošiamasi vykdyti sprendimo dėl šios naujos sistemos įdiegimo peržiūrą. Ji bus vykdoma ne dėl to, kad yra kokių nors su dabartiniu sprendimu susijusių rimtų problemų. Tačiau tai nereiškia, kad ši peržiūra nepagrįsta. Yra vietų, kurios gali būti tobulinamos. Jei viskas gerai, reglamentas ko gero gali būti supaprastintas ir padarytas aiškesniu; tai galėtų sukurti geresnes kontrolės sąlygas.
Be abejo, svarbu, kad Audito Rūmai kuo daugiau prisidėtų, siekdami, kad peržiūra būtų sėkminga.
6. Kaip nacionalinės audito institucijos galėtų prisidėti prie pastangų užtikrinti teisingą ES lėšų panaudojimą savo šalyse?
Siekiant užtikrinti, kad audito darbas Europos Sąjungoje ir jos valstybėse narėse būtų kuo sėkmingesnis, reikia, kad bendradarbiautų Europos Audito Rūmai ir įvairios valstybių narių audito institucijos. Tuo pat metu akivaizdu, kad įvairios organizacijos yra teisiškai viena nuo kitos nepriklausomos. Taip pat gali skirtis įvairių šalių tradicijos, kurios, mano supratimu, kartais sunkina bendradarbiavimą.
Valstybių narių audito institucijos gali būti svarbios padėdamos Komisijai įgyvendinti Sutartyje numatytą pareigą vykdyti biudžetą, remiantis paskirstytu valdymu, ir audituoti ES fondus, tai laikant valstybių narių biudžetų audito dalimi, kurios vykdymo kompetencijas atitinkamos valstybės narės perdavė ES. Šie audito pranešimai gali būti papildoma Komisijos kontrolės priemonė. Kokia apimtimi Audito Rūmai gali peržiūrėti valstybių narių audito institucijų tyrimus, tokia Rūmai turi turėti galimybę ir jais naudotis, jei tie tyrimai vykdyti remiantis visuotinai priimtais audito standartais. Tai geras principas, kuris remiasi tarptautiniais audito standartais.
7. Ar turite kokių nors pasiūlymų, kaip pakeisti Rūmų struktūrą, kad Rūmai veiktų dar veiksmingiau?
Bet kokia didelė viešoji ar privačioji organizacija ar institucija gali pagerinti savo efektyvumą ir privalo visada siekti tokius patobulinimus įgyvendinti. Pastaraisiais metais padidėjus valstybių narių skaičiui, daugeliui Europos Sąjungos institucijų atsirado svarbių uždavinių. Dirbdamas Europos centrinių bankų sistemoje, dalyvavau daugelyje diskusijų šiuo klausimu. Tačiau turiu priežasčių būti atsargus ir neišsakyti išsamios nuomonės šiuo klausimu, nes dar neturiu išsamių žinių apie Audito Rūmų vidaus darbą. Taip pat žinau, kad, siekiant spręsti su nauja būkle susijusias problemas, yra įgyvendinti keli Audito Rūmų darbo procedūrų pakeitimai.
Dirbdamas Švedijos centriniame banke, aš įpratau prie kolegialaus sprendimų priėmimo struktūros. Tai nesukliudė iš esmės keisti operacijų apimtį ir vykdymo būdus. Pasinaudodami įvairiomis reformomis, mes sutrumpinome posėdžių darbotvarkes, todėl turime daugiau laiko strateginiams klausimams.
Manau, kad Audito Rūmams svarbu, kad kolegialus sprendimų priėmimo procesas nekliudytų operacijoms ir kad tam, kad visi nariai visiškai kontroliuotų visas veiklas, nebūtų skiriama per daug laiko ir išteklių. Vietoj to yra svarbu gerai pasinaudoti daugelio narių unikalia patirtimi ir užtikrinti, kad Rūmų veikloje ja būtų veiksmingai pasinaudota. Dabartinės audito grupės jau naudoja tokį metodą. Jos tikriausiai gali būti toliau tobulinamos. Galbūt jos galėtų didesne apimtimi priimti formalius sprendimus, taip pat užtikrinti, kad techninės diskusijos vyktų tarp labiausiai atitinkamoje srityje patyrusių narių.
Šiame kontekste leiskite aptarti kitą klausimą. Be abejo, Audito Rūmai privalo vykdyti savo pareigas, pavyzdžiui, dėl pranešimo dėl draudimo. Bet, mano nuomone, svarbu sukurti veiksmingo audito vykdymo bazę. Kaip minėjau, nepatikrinus svarbiausių įvairių programų elementų, pakankamai sutaupyti paprastai neįmanoma. Todėl auditas, kurio metu išaiškinami šie elementai ir įvertinamas tikslo įgyvendinimo laipsnis, yra ypač svarbus Europos Sąjungos veiklų veiksmingumo ir efektyvumo požiūriu.
8. Kaip apibūdintumėte savo įsipareigojimą savarankiškai vykdyti savo pareigas ir kaip įsivaizduojate praktiškai įgyvendintumėte šį principą?
Šis klausimas man ne naujas. Aš ilgai dalyvavau Švedijos centrinio banko valdymo veikloje. 1995 m., kai pradėjau dirbti, Švedijos centrinis bankas pinigų politikos požiūriu jau buvo iš esmės nepriklausoma institucija. 1999 m. patvirtinti teisės aktai, kuriuose mūsų nepriklausoma padėtis apibrėžiama ir formaliai.
Leiskite pabrėžti asmeninio principingumo svarbą. Tokiame darbe ypač svarbu suvokti savo vaidmenį ir stengtis dirbti darbą korektiškai, nepasiduodant jokiai išorinei įtakai. Audito Rūmai turi elgesio kodeksą; aš jį perskaičiau ir manau, kad šiuo požiūriu jis tinkamas.
Šiame kontekste leiskite aptarti kitą klausimą. Įstatymo apibrėžtas nepriklausomumas yra geras dalykas, bet būtina užtikrinti, kad jis nevestų per didelio pasitikėjimo link ir, blogiausia – izoliacijos link. Svarbu nepertraukiamai plėtoti ir tobulinti savo operacijas ir tai daryti glaudžiai bendradarbiaujant kitos kitomis Europos institucijomis, pvz., Parlamentu.
Esant pakankamam nepriklausomumui, randasi atitinkami skaidrumo reikalavimai. Tik atvira institucija gali būti efektyviai įvertinta ir yra svarbu, kad nepriklausomos ir pakankamai įtakingos institucijos būtų tikrinamos, siekiant jas paversti iš tikrųjų atskaitingomis už savo veiklą.
9. Ar galėtumėte Europos Parlamentui detaliai aprašyti Jūsų buvusius ir dabartinius verslo, finansinius ir politinius interesus bei pareigas, taip pat visus kitus įsipareigojimus, kurie galėtų kirstis su būsimomis Jūsų pareigomis?
Taip. Dalyvaudamas Švedijos centrinio banko valdymo darbe, aš seniai įpratau nuolat pranešti apie asmeninius finansinius įsipareigojimus ir aktyvus Švedijos Parlamentui. Šios ataskaitos yra viešos. Dabartiniame darbe esama didelių išorinės veiklos apribojimų. Būtina gauti Švedijos centrinio banko valdančiosios tarybos leidimą, kuriame numatyta labai daug apribojimų. Šiuo metu aš neužsiimu jokia veikla, išskyrus ta, kuri susijusi su mano, kaip Švedijos centrinio banko valdytojo, pareigomis.
10. Prašome bendrais bruožais apibūdinti savo profesinę patirtį viešųjų finansų, valdymo ar valdymo audito srityse.
Nuo 2003 m. esu Švedijos centrinio banko valdytojas, prieš tai, nuo 1995 m., buvau valdytojo pavaduotojas. Darbas Švedijos centriniame banke leido sukaupti didelę patirtį viešojo valdymo sferoje. Tuo metu Švedijos centrinio banko ir jo filialų darbuotojų skaičius buvo sumažintas nuo 1200 iki 420, ir dabar Švedijos centrinis bankas darbuotojų skaičiaus požiūriu yra vienas mažiausių Europoje. Mūsų balansas siekia 20 milijardų eurų; iš to kyla atitinkami reikalavimai finansų ir rizikos valdymui. Mūsų vidaus audito ir kontrolės sistemos per tuos metus gerokai pasikeitė. Tam tikrais laikotarpiais dėl minėtų dviejų funkcijų man buvo tiesiogiai pranešama. Per paskutinius dešimt metų Švedijos centrinis bankas pasiekė nepriklausomumą tiek de facto, tiek de jure, ir , remiantis keliais tyrimais, yra vienas atviriausių centrinių bankų pasaulyje.
Iki įsidarbinimo Švedijos centriniame banke, 1992–1995 m., dirbau vyriausiuoju ekonomistu Svenska Handelbanken, viename didžiausių Šiaurės šalių komercinių bankų, kurio pelnas per paskutinius dešimtmečius vidutiniškai didžiausias. Aš buvau atsakingas už ekonomikos ir fiksuotųjų pajamų tyrimus ir Banko aktyvų ir pasyvų komiteto narys. Taip pat buvau Handesbanken Markets investicijų banko valdymo grupės nariu nuo jo įkūrimo 1994 m.
1985–1992 m. dirbau Švedijos finansų ministerijoje. Pirmuosius penkerius metus dirbau padalinio, atsakingo už ilgalaikius ir struktūrinius klausimus, vadovu. Pagrindinis šio darbo elementas buvo viešųjų sistemų ekonominė analizė, labai panaši į veiklos auditą, kuri buvo vykdoma, pavyzdžiui, darbo rinkos, žemės ūkio, regioninės paramos, infrastruktūros, aplinkos, socialinio draudimo, išsilavinimo ir sveikatos apsaugos aspektais. Taip pat dalyvavau keliuose viešuosiuose tyrimuose šioje srityje. 1990 m. Švedijos ekonomikos krizės pradžioje buvau paskirtas ekonomikos reikalų sekretoriaus pavaduotoju; buvau atsakingas už visą ekonominės politikos sritį. Šiame kontekste buvau ypač įtrauktas į biudžeto klausimų svarstymą.
1984–1985 m. dirbau vyriausiuoju ekonomistu Švedijos nacionalinėje skolų valdyboje, kuri yra atsakinga už vyriausybės skolinimąsi Švedijoje ir užsienyje bei vyriausybės skolos valdymą.
1970–1984 m. buvau Stokholmo ekonomikos mokyklos studentas, dėstytojas ir ten dirbau mokslo darbą. Mano disertacijos daktaro laipsniui gauti tema buvo darbo rinkos funkcionavimas. Šiuo laikotarpiu aš parašiau nemažai straipsnių ir kelias knygas viešųjų sistemų ir projektų vertinimo klausimais. Jose buvo aptariami pramonės politika, darbo rinkos klausimai, regioninė politika, taip pat užsienio parama. Kaip ir dalis mano darbo Finansų ministerijoje, nemažai šių darbų buvo panašūs į veiklos auditą. Siekdamas pirmojo ekonomikos mokslo laipsnio įgijau svarbių praktinių žinių apskaitos ir finansų srityse.
Nuo 1980 m. vidurio buvau kelių viešųjų įstaigų, valstybinių įmonių ir Ekonomikos mokyklos valdybų narys. Šios pareigos taip pat suteikė svarbios patirties viešųjų finansų, valdymo ir valdymo audito srityse.
11. Jeigu jau esate buvęs Europos Audito Rūmų nariu, aprašykite, kaip prisidėjote prie Europos Sąjungos finansų valdymo gerinimo, kol buvote Audito Rūmų nariu.
Ne, nebuvau.
12. Ar atsiimtumėte savo kandidatūrą, jei Parlamento nuomonė dėl Jūsų paskyrimo Audito Rūmų nariu būtų nepalanki?
Mano tikslas Biudžeto kontrolės komiteto klausymuose yra parodyti, kad esu tinkamas būti Audito Rūmų nariu. Jei Parlamento nuomonė dėl mano paskyrimo būtų neigiama, aš rimtai svarstyčiau savo kandidatūros atsiėmimo klausimą.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Lars Heikensten paskyrimas Audito Rūmų nariu
Nuorodos
C6‑0343/2005 – 2005/0811(CNS)
Teisinis pagrindas
EB sutarties 247 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa ir Euratomo sutarties 160b straipsnio 3 dalis
Pagrindas Darbo tvarkos taisyklėse
101 straipsnis
Konsultavimosi su Parlamentu data
14.10.2005
Atsakingas komitetas Kreipimosi data
CONT 27.10.2005
Pranešėja(-s) Paskyrimo data
José Javier Pomés Ruiz 12.09.2005
Svarstymas komitete
24.11.2005
Priėmimo data
24.11.2005
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Inés Ayala Sender, Herbert Bösch, Mogens N.J. Camre, Paulo Casaca, Lorenzo Cesa, Petr Duchoň, Szabolcs Fazakas, Umberto Guidoni, Hans-Peter Martin, Borut Pahor, José Javier Pomés Ruiz, Bart Staes, Margarita Starkevičiūtė, Kyösti Tapio Virrankoski
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai
Daniel Caspary, Joel Hasse Ferreira, Edit Herczog
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę pavaduojantys nariai (178 straipsnio 2 dalis)
Iles Braghetto, Manolis Mavrommatis, Marcello Vernola
Pateikimo data – A6
2.11.2005
A6-0369/2005
