Kirgizija kryžkelėje: kruvini įvykiai Paolo Bartolozzi akimis
Užsienio ryšiai
2010-04-09 - 12:56
Kruvinos riaušės nusirito per Biškeką, Naryną, Talasą, Tokmaką ir kitas vietoves ©BELGA_EPA_IGOR KOVALENKO ES pareiškė užuojautą susirėmimuose žuvusių aukų artimiesiems, pasirengusi suteikti skubia humanitarinę pagalbą ES lyderiai ragina atkurti konstitucinę tvarką ir sustabdyti prievartą ir kraujo praliejimą Kirgizstane 2005 m. praūžusi „Tulpių revoliucija“ įkvėpė dideles demokratinių pokyčių Vidurio Azijoje viltis. Šią savaitę Kirgizija vėl atsidūrė dėmesio centre: kruvinų susirėmimų metu žuvo daugiau nei 75 žmonės, valdžios vairą perėmė buvusios užsienio reikalų ministrės R. Otunbajevos vadovaujama opozicija, o prezidentas K. Bakijevas pasitraukė į šalies pietus. Pakomentuoti padėtį paprašėme už santykius su Vidurio Azijos šalimis atsakingos EP delegacijos pirmininko Paolo Bartolozzi.
Ką simbolizuoja dramatiški įvykiai Kirgizijoje: tolesnį demokratėjimo procesą ar valstybės institucijų silpnumą? Kas padėtų užtikrinti įstatymo viršenybę šalyje?
Nors padėtis Kirgizstane labai nestabili, neturime teisės kištis ar teisti vienų ar kitų politinių jėgų žingsnių. Akivaizdu, kad daugelis Tulpių revoliucijos metu gimusių vilčių nepasiteisino, o šalis vystėsi ne ta linkme, kurios tikėjosi daugelis Kirgizijos politinių jėgų.
ES pabrėžia būtinybę atkurti konstitucinę tvarką ir sustabdyti prievartą ir kraujo praliejimą. Politinės jėgos turi rasti sprendimą tam, kad būtų išsaugota demokratija, valstybės vienybė ir parlamentinės institucijos.
Kokias takoskyras ir nuomonių skirtumus teks įveikti nevienalytei Kirgizijos visuomenei? Ar svarbiausia problema – pasidalijimas tarp šiaurės ir pietų?
Kirgizijos visuomenėje netrūksta teritorinių, ekonominių, religinių ir etninių prieštaravimų. Nemanau, kad vertėtų ieškoti pagrindinės takoskyros linijos – svarbiausias rūpestis, jog yra ne tik atvira visuomene ir parlamentine demokratija tikinčių, bet ir jos nenorinčių žmonių. Šiuo metu neturime teisės rašyti pažymių politiniams lyderiams.
Kirgizstanas strategiškai svarbus karines bazes jo teritorijoje turinčioms JAV ir Rusijai. Kokie Europos Sąjungos interesai ir prioritetai šioje šalyje?
Strateginę Kirgizstano svarbą lemia jame dislokuotos pajėgos, netoliese esantis Afganistanas ir saugumo užtikrinimo regione būtinybė.
ES suinteresuota Vidurio Azijos stabilumu, politiniu ir ekonominiu vystymusi ir regioninio bendradarbiavimo plėtra. Šis regionas svarbus ne tik dėl Afganistano kaimynystės, bet ir prekybos bei energijos išteklių tiekimo.
ES permąsto savo strategiją Centrinės Azijos atžvilgiu – artimiausiais metu didinsime paramą per Europos investicijų banką ar kitus mechanizmus. Siekiame plėsti ekonominius, prekybos ir kultūros ryšius su šiuo regionu. Tikiuosi, kad tai ir toliau vyks stabilizavus padėtį Kirgizijoje.
Strategiškai svarbiame regione esanti kalnuotoji Kirgizija – viena skurdžiausių buvusios Sovietų Sąjungos šalių 20100409STO72408 J. Buzeko pareiškimas dėl krizės Kirgizijoje [EN] EP Vidurio Azijos delegacija ES santykiai su Vidurio Azijos šalimis Vidurio Azija: dujos, žmogaus teisės ir demokratijos virusas Deklaracija dėl ES ir Kirgizijos santykių [EN]
LT
1
PHOTO
20100408PHT72350.jpg
LT
2
PHOTO
20100408PHT72348.jpg
LT
3
LINK
http://www.ep-president.eu/president/view/en/press/press_release/2010/2010-April/press_release-2010-April-3.html
LT
4
LINK
/activities/delegations/homeDel.do?language=LT&body=DCAS
LT
5
LINK
http://ec.europa.eu/external_relations/central_asia/index_en.htm
LT
7
LINK
/meetdocs/2009_2014/documents/dcas/dv/793/793997/793997en.pdf
-//EP//TEXT IM-PRESS 20080225STO22136 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
