P6_TA(2009)0156
Pažangioji patirtis regioninės politikos srityje ir struktūrinių fondų lėšų naudojimo kliūtys
A6-0095/2009
2009 m. kovo 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pažangiosios patirties regioninės politikos srityje ir struktūrinių fondų lėšų naudojimo kliūčių ( 2008/2061(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į URBACT programą, kuri yra URBAN iniciatyvos dalis ir kuri padeda plėtoti daugiau nei 200 Europos Sąjungos miestų gerąją patirtį ir keitimąsi patirtimi,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 21 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl valdymo ir partnerystės nacionaliniu bei regioniniu lygmenimis ir į regioninės politikos projektų pagrindą Priimti tekstai, P6_TA(2008)0492 .
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo OL L 210, 2006 7 31, p. 25.
,
–
atsižvelgdamas į 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo OL L 210, 2006 7 31, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į EB sutarties 158 ir 159 straipsnius,
–
atsižvelgdamas į 2000 m. kovo 23–24 d. Lisabonoje vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo pirmininkaujančios valstybės išvadas,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 19 d. Komisijos komunikatą "Penktoji ekonominės ir socialinės sanglaudos pažangos ataskaita. Augantys regionai, auganti Europa" ( COM(2008)0371 ),
–
atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą "Žalioji knyga dėl teritorinės sanglaudos. Kaip teritorinę įvairovę paversti privalumu" ( COM(2008)0616 ),
–
atsižvelgdamas į 2006 m. lapkričio 8 d. Komisijos komunikatą "Regionų ekonominiai pokyčiai" ( COM(2006)0675 ),
–
atsižvelgdamas į Struktūrinės ir sanglaudos politikos direktorato tyrimą "Pažangioji patirtis regioninės politikos srityje ir struktūrinių fondų lėšų naudojimo kliūtys",
–
atsižvelgdamas į Europos Parlamento Regioninės plėtros komiteto 2008 m. liepos 17 d. surengtą viešąjį klausymą,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto nuomonę ( A6–0095/2009 ),
A.
kadangi Europos Sąjungos sanglaudos politika priskiriama prie svarbiausių politikos sričių ne tik dėl finansavimo, bet ypač todėl, kad ji yra svarbiausia Europos integracijos proceso gairė ir dėl jos reikšmės socialinei, ekonominei ir teritorinei Europos Sąjungos sanglaudai bei visai 268 regionų darniai plėtrai, mažinant plėtros skirtumus ir trūkumus bei gerinant visų ES piliečių gyvenimą,
B.
kadangi Europos Sąjungos regionai susiduria su labai panašiais iššūkiais, nors skiriasi jų poveikis regionams, turint mintyje jų gyventojų ir vietos ypatybes (pavyzdžiui, salų ir kalnų regionai): globalizacija ir su ja susijusia spartesne ekonomikos restruktūrizacija, atvirais prekybos santykiais, technologinės revoliucijos padariniais, klimato kaita, žinių ekonomikos vystymusi, demografiniais pokyčiais, gyventojų skaičiaus mažėjimu ir didėjančia imigracija,
C.
kadangi geriausių rezultatų, prisidedančių prie žinių pagrindų ir konkurencijos didinimo, vykdant projektus pasiekiama tuomet, kai bendradarbiauja viešasis sektorius, verslo atstovai, švietimo sektorius ir vietos suinteresuoti veikėjai,
D.
kadangi iššūkiams įveikti negalima pasitelkti viso sanglaudos politikos potencialo, nes galimi pareiškėjai, norėdami panaudoti Europos Sąjungos struktūrines lėšas, susiduria su didelėmis kliūtimis, kaip antai:
-
per didelė biurokratija;
-
pernelyg sudėtingos taisyklės, tam tikrais atvejais prieinamos tik internetu, dėl kurių daugelis galimų paramos gavėjų neturi galimybės gauti šių lėšų;
-
dažnas kai kurių valstybių narių tinkamumo kriterijų ir reikalingų dokumentų keitimas;
-
neskaidrios sprendimų priėmimo ir bendrojo finansavimo taisyklės bei mokėjimų atidėjimai;
-
valstybių narių lėta ir sudėtinga centrinė administracija bei paraiškų teikimo taisyklių taikymas, padidinantis biurokratizmą, kuris lėtina informacijos teikimą;
-
menki decentralizuotos administracijos gebėjimai ir skirtingi regionų administravimo modeliai valstybėse narėse, dėl kurių sunku palyginti duomenis ir keistis gerąja patirtimi;
-
menkos tarpregioninio koordinavimo galimybės;
-
nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimo schemų trūkumas;
E.
kadangi dauguma sanglaudos politikos klaidų atsiranda dėl esamų kliūčių,
F.
kadangi struktūrinės politikos įgyvendinimas stabdomas, be kita ko, dėl ypatingo procedūrų nelankstumo ir kadangi dėl to būtina tas procedūras supaprastinti ir aiškiai paskirstyti atsakomybę bei kompetencijas ES, valstybėms narėms ir regioninės bei vietos valdžios institucijoms,
1.
pabrėžia, kad nors ir reikia atsižvelgti į plačiau skleidžiamos geriausios patirties teikiamą naudą geresnio komunikavimo ir didesnio ekonominio efektyvumo atžvilgiu, pastangos įdiegti šią patirtį ES regionų politikos srityje daugiausiai turėtų būti perduodamos vadovaujančioms institucijoms, nurodant joms sudaryti prieigos prie struktūrinių lėšų taisykles tam, kad keitimasis informacija ir patirtimi galėtų prisidėti prie daug geresnės projekto kokybės teikiant bendrų problemų sprendimus ir pasirenkant efektyvesnius tikslinius veiksmus;
2.
pažymi poreikį supaprastinti Struktūrinio fondo projektų ir programų, ypač susijusių su valdymo ir kontrolės sistemomis, įgyvendinimo procedūras; taigi, siekiant įveikti dabartinę finansų krizę, pritaria pasiūlymui peržiūrėti Struktūrinių fondų paketą; nekantriai laukia kitų Komisijos pasiūlymų šiuo klausimu, kurie turėtų būti paskelbti ateinančiais mėnesiais;
Kliūčių panaikinimas
3.
ragina Komisiją panaikinti išvardytas kliūtis, be kita ko:
-
nustatyti ilgalaikius iš Europos Sąjungos struktūrinių lėšų bendrai finansuojamų projektų vertinimo kriterijus;
-
naujoviškus projektus vertinti ne pagal kitiems projektams taikomus vertinimo kriterijus, o parengti specifinius, t. y. naujoviškiems projektams pritaikytus, vertinimo kriterijus, kuriais leidžiama didesnė klaidų tikimybė;
-
sumažinti ilgiausią projekto dokumentų saugojimo trukmę Europos Komisijos tikrinimo reikmėms nuo šiuo metu galiojančių dešimties metų iki trejų metų;
-
nustatyti specialias politikos priemones ir naujus kokybės rodiklius regionams, pasižymintiems konkrečiomis geografinėmis ypatybėmis, kaip antai kalnų, salų, negausiai apgyvendinti regionai, labiausiai nutolę ir pasienio regionai, ir kartu pritaikyti teritorinę politikos intervencijų skalę, siekiant skatinti Europos Sąjungos teritorinę sanglaudą;
-
supaprastinti kontrolės sistemas ir įgyvendinti vienos kontrolės sistemą;
-
pritaikyti viešosioms sutartims taikomus standartus, kad jie būtų supaprastinti ir suderinti;
-
koordinuoti su valstybėmis narėmis išlaidų tinkamumo nustatymo taisykles;
-
didesniu mastu teikti išmokas avansu naudos gavėjams;
-
geriau koordinuoti veiksmus, vykdomus ir bendrai finansuojamus įgyvendinant sanglaudos politiką ir bendrosios žemės ūkio politikos II ramstį (kaimo teritorijų plėtrą);
-
suteikti daugiau lankstumo techninės pagalbos programoms;
-
diegti mechanizmus, remiančius bendradarbiavimą tinkle ir palengvinančius projektų grupės valdymą;
-
palengvinti projektų sukurtą administracinę naštą, kad ši išliktų proporcinga projekto dydžiui;
-
supaprastinti, paaiškinti ir paspartinti projektų rengimo patirtį ir labiau orientuoti ją į galutinį rezultatą;
-
aktyviai raginti valstybes nares įvesti veiksmingą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu vykdomo bendradarbiavimo ir atsakomybės pasidalijimo sistemą;
-
palengvinti galimybę gauti lėšų glaudžiau bendradarbiaujant su nacionalinėmis vyriausybėmis, siekiant sutrumpinti procesą;
-
parengti grafiką, raginantį imtis aktyvių veiksmų, siekiant pašalinti kliūtis ir pagerinti lėšų prieinamumą;
4.
rekomenduoja, kad Komisija toliau dėtų pastangas ir parengtų suderintą, bendrai prieinamą metodą regionams keistis pažangiąja patirtimi, siekiant sudaryti sąlygas sanglaudos politikoje dalyvaujančioms šalims remtis kitų patirtimi;
5.
aiškiai pažymi, kad dėl gerosios patirties nustatymo neturi atsirasti papildomos administracinės naštos pareiškėjams ir projektų vykdytojams;
6.
reikalauja, kad struktūrinių fondų lėšų naudojimo srityje biurokratijos būtų kuo mažiau ir ji nebūtų bereikalingai didinama valstybei narei nustatant atskiras sąlygas;
7.
kartoja, kad remia patirtį, kuria siekiama užtikrinti, kad visos valstybės narės pateiktų metines nacionalines deklaracijas, kuriose būtų apimamos pagal pasidalijamąjį valdymą naudojamos Bendrijos lėšos, ir ragina siekti, kad ši patirtis taptų norminė;
Bendrieji ir specifiniai geriausios praktikos nustatymo kriterijai
8.
vertina iniciatyvoje "Regionų ekonominiai pokyčiai" įtvirtintas pastangas kiekvienais metais gerąją patirtį įvertinti metiniu apdovanojimu REGIO STARS ir paskelbti viešai bei įkurti gerajai patirčiai skirtą tinklalapį; atkreipia dėmesį į tai, kad vien tik interneto tinklavietės veiksmingumas yra ribotas;
9.
kritikuoja Komisijos objektyvių pagrindų skaidrumo trūkumą ieškant geriausios praktikos pavyzdžių;
10.
ragina Komisiją, atsižvelgdamas į tai, kad sąvoka "geriausia praktika" vartojama įvairiapusiškai, o dažnai lygiagrečiai vartojamos ir sąvokos "geroji praktika" ar "sėkmės istorija", parengti aiškų sanglaudos politikai pritaikytą kriterijų sąrašą, kuriuo būtų galima geriausią praktiką atskirti nuo kitų projektų;
11.
rekomenduoja Komisijai, nustatant geriausios praktikos pavyzdžius, atsižvelgti į šiuos aspektus:
-
projekto kokybė;
-
partnerystės principo užtikrinimas;
-
priemonės tvarumas;
-
teigiamas indėlis įtvirtinant lygias galimybes ir lyčių lygybės principus;
-
projekto naujoviškumas;
-
integruotas ES sektoriaus ir regionų politikos sričių įgyvendinimas;
-
lėšų panaudojimo veiksmingumas;
-
projekto trukmė iki jo įgyvendinimo pradžios;
-
laiko ir organizaciniu aspektu griežtas projekto įgyvendinimas;
-
reikšmingas postūmis regionui ar apskritai Europos Sąjungai;
-
įtaka užimtumui;
-
lengvatos MVĮ;
-
galimybė regionams užmegzti kontaktus ir bendradarbiauti;
-
projekto perkeliamumas, atsižvelgiant į galimybę įgyvendinti jį ir kituose Europos Sąjungos regionuose;
-
Europos Sąjungos politikos krypčių pridėtinė vertė;
-
teigiamas projekto poveikis piliečiams, regionams, valstybėms narėms ir visai bendruomenei;
12.
pabrėžia, kad visi kriterijai, kuriais bus siekiama atkreipti dėmesį į gerąją patirtį, privalo būti aiškiai išmatuojami ir patikimi, siekiant išvengti trinties, nepageidaujamo poveikio, subjektyvių vertinimų, galinčių pakenkti visai, tokiais kriterijais pagrįstai, projekto laipsniavimo procedūrai; todėl ragina Komisiją aiškiai apibūdinti tokių kriterijų turinį, ir tai, kaip jie turėtų būti įgyvendinti;
13.
rekomenduoja, remdamasis daugybės projektų iš daugelio Europos Sąjungos regionų analize, tose sanglaudos politikos srityse, kurios ypač svarbios ir pavienių regionų, ir apskritai Europos Sąjungos plėtrai bei kurioms būdinga įgyvendinimo įvairovė, atsižvelgti į papildomus veiksnius vertinant geriausią praktiką;
14.
Rekomenduoja "Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros ir (arba) naujovių" srityje atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
svarbi kokybinė investicija į mokslą ir tyrimus;
-
pramonės, akademinio pasaulio ir mokslinių tyrimų institutų susiejimas, ypatingą dėmesį skiriant MVĮ, ir kuris būtų ir teritorinės plėtros paskata;
-
mokslo ir tyrimų institutų susiejimas;
-
ateities technologijų vystymas ir (arba) kūrimas ir (arba) praktinį jų taikymas;
-
naujųjų technologijų taikymas tradiciniuose sektoriuose;
-
taikymas verslo pasaulyje;
-
sprendimai pagrindiniuose ES sektoriuose, pvz., aplinkosaugos ir energetikos;
15.
rekomenduoja "Aplinkosaugos, kovos su klimato kaita ir tvarios energetikos politikos" srityje atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
ypač pažeidžiamų vietovių apsaugos priemonės, tinkamos konkrečiai vietovei (pažeidžiamumas), ypač vandens telkiniams;
-
mažėjančių žaliavų apsauga ir veiksmingas naudojimas;
-
atsakingas žaliavų naudojimas;
-
priemonės prieš energijos trūkumą;
-
reikšmingas energijos naudojimo veiksmingumo padidinimas;
-
reikšmingas energijos sunaudojimo mažinimas;
-
atsinaujinančių energijos išteklių dalies didinimas;
-
CO2 išmetimą mažinančios priemonės;
-
mažėjančių ar pažeidžiamų žaliavų tausojamojo naudojimo metodai ir (arba) būdai;
16.
rekomenduoja "Kokybiškų darbo vietų kūrimo" srityje atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
darbo sąlygų gerinimas;
-
aukštos kokybės darbo vietų skaičiaus didinimas;
-
į ateitį orientuotų darbo vietų kūrimas;
-
vienodų galimybių patekti į darbo rinką abiems lytims užtikrinimas;
-
našumo didinimas;
-
konkurencingumo gerinimas;
-
nuotolinių darbo vietų kūrimas, pavyzdžiui e-verslas;
-
priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti geresnę darbo jėgos specializaciją;
-
modernių informavimo ir ryšių priemonių taikymas;
-
profesinio ir šeimyninio gyvenimo suderinimas;
-
pažeidžiamiausiems gyventojų sektoriams (jaunimui, moterims, neįgaliesiems, imigrantams, ilgalaikiams bedarbiams, vyresniems nei 45 metų bedarbiams, asmenims neturintiems išsilavinimo) skirtos priemonės;
-
indėlis į transporto, telekomunikacijų, švietimo, sveikatos apsaugos paslaugų prieinamumo ir finansavimo gerinimą;
17.
rekomenduoja "Mokymosi visą gyvenimą" srityje atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
mokymo standartų kokybės gerinimas ir pasiūlos didinimas, ypač atsižvelgiant į itin blogoje padėtyje esančių ar pažeidžiamų gyventojų grupių (jaunimo, moterų, neįgaliųjų, imigrantų, ilgalaikių bedarbių, vyresnių nei 45 metų bedarbių, asmenų neturinčių išsilavinimo) galimybes;
-
glaudus švietimo, mokymo ir darbo susiejimas;
-
kokybės ir kiekybės reikalavimus atitinkantys mokymo srities projektai;
-
modernių technologijų ir metodų diegimas ir naudojimas;
-
pasiruošimo mokytis skatinimas ir išlaikymas;
-
tęstinio mokymo skatinimas;
-
kalbų mokymasis visą gyvenimą;
18.
rekomenduoja "Integruotosios miestų plėtros" srityje atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
ilgalaikio vietinio viešojo transporto, pėsčiųjų, dviratininkų ir automobilių eismo integruota politika, siekiant veiksmingesnio įvairių viešojo ir privataus transporto būdų integravimo;
-
veiksmingas eismo valdymas;
-
miestų ekonominės plėtros skatinimas;
-
verslo investicijų didinimas, priemonės užimtumo skatinimui ir išlaikymui, ypač pabrėžiant jaunimo užimtumą ir verslumą, bei socialinio gyvenimo gerinimas;
-
nuosmukį patiriančių kaimyninių gyvenamųjų rajonų ir sričių, kuriose nebeplėtojamas pramonė, regeneracija ir integracija;
-
geresnė gyvenimo kokybė miesto zonose; pavyzdžiui, viešųjų paslaugų finansavimas ir prieinamumas;
-
žaliųjų bei rekreacinių zonų steigimas ir efektyvesnis vandens bei energijos vartojimas, ypač namų sektoriuje;
-
galimybės neįgaliesiems;
-
veiksmų, kuriais siekiama išlaikyti gyventojus, o ypač jaunimą, jų miestuose, kūrimas;
-
dėmesys aplinkai: miestų, priemiesčių ir šalia esančių kaimo vietovių aplinka;
-
besaikio žemės naudojimo mažinimas daugiau įsisavinant dykvietes ir vengiant padrikos miestų plėtros;
-
mieste esantys įrengimai ir transportas geriau prieinami ribotos judėsenos asmenims;
-
miestų ir kaimo vietovių sąveikos didinimas;
-
integruoto požiūrio taikymas;
19.
rekomenduoja srityje "Demografiniai pokyčiai" atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
bendra prieiga prie paslaugų;
-
didesnio kvalifikuotų darbuotojų pritraukimo priemonės;
-
aktyvesnis labiausiai pažeidžiamų sektorių įtraukimas gerinant švietimą ir mokymus;
-
lankstaus darbo laiko priemonės;
-
priemonės, padedančios dirbantiems tėvams suderinti asmeninį bei profesinį gyvenimą;
-
sklandaus migrantų integravimo priemonės;
-
dėmesys ypatingiems neįgalių ir vyresnių žmonių poreikiams;
-
įnašas į gyventojų skaičiaus išsaugojimą (vietovėse, patiriančiose gyventojų skaičiaus mažėjimo procesą);
20.
rekomenduoja srityje "Tarptautinis bendradarbiavimas" atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
tarptautinių ryšių plėtojimas kokybės ir kiekybės požiūriu;
-
nuolatinių tinklų sukūrimas ar ilgalaikio bendradarbiavimo užmezgimas;
-
skirtingų sistemų ir metodų derinimas;
-
naujų partnerių įtraukimas;
-
finansinės nepriklausomybės sukūrimas;
-
nuolatinis tarptautinis žinių perdavimas ir žinių mainai;
-
bendras regionų partnerių potencialo vystymas;
-
regionus partnerius jungianti infrastruktūra;
21.
rekomenduoja srityje "Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė" atsižvelgti į šiuos veiksnius:
-
projektų įgyvendinimo kokybės gerinimas jų efektyvumo ir pelningumo požiūriu;
-
projekto įgyvendinimo spartinimas;
-
skaidrus rizikos paskirstymo mechanizmas;
-
projektų valdymo gerinimas;
-
aktyvesnis vietos ir regionų valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas viešosios ir privačiosios partnerystės srityje;
-
aiškios ir skaidrios elgesio taisyklės, susijusios su viešųjų įstaigų ir įmonių veikla;
22.
ragina Komisiją nepamiršti poreikio skatinti geriausią patirtį atsižvelgiant į finansinius susitarimus, visų pirma į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus, ir į tuos susitarimus, kuriems skiriama Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo parama;
23.
supranta, kad ypač sunku užtikrinti, jog projektas palaipsniui atitiktų minėtus kriterijus; taigi ragina Komisiją prieš taikant šiuos kriterijus išdėstyti juos pagal svarbą, nustatyti svarbiausius, kad būtų lengviau atrinkti dėmesio vertus projektus kaip geriausią patirtį; pabrėžia, kad būtina atvirai ir skaidriai taikyti tuos pačius geriausios patirties kriterijus, kurie sudarytų geresnio valdymo, įsisavinimo ir palyginimo sąlygas bei padėtų išvengti maišaties su kitomis panašiomis sąlygomis;
24.
ragina Komisiją, atsižvelgiant į sąvokų "geriausia patirtis", "geroji patirtis" ir "sėkmės istorija" vartojimą ateityje, aiškiai ir skaidriai suskirstyti ir klasifikuoti šių terminų kvalifikavimo kriterijus projekto aprašymo tikslu;
Geriausios patirties mainai
25.
ragina Komisiją rengti ir koordinuoti geriausios patirties mainus regionuose bei sukurti viešą tinklavietę, kurioje šiuo tikslu būtų pateikta pagrindinė informacija apie projektus visomis Bendrijos kalbomis;
26.
rekomenduoja Komisijai, išlaikant esamą administracinę sistemą, Regioninės politikos generaliniame direktorate sukurti atitinkamą centrą, kuris, siekdamas ilgalaikių, nuolatinių, patikimų ir sėkmingų geriausios patirties mainų sanglaudos politikos srityje bei bendradarbiaudamas su regionų tinklu, organizuotų geriausios patirties pavyzdžių vertinimą, rinkimą bei mainus ir būtų nuolatinis kontaktinis centras pasiūlos ir paklausos klausimais; kviečia Komisiją tarp visų savo tarnybų paskleisti šią geriausios patirties kultūrą;
27.
esant šioms aplinkybėms siūlo išnagrinėti vertinimo mechanizmus ir atsižvelgti į išbandytus ir patikimus metodus, kurie jau buvo įgyvendinti; mano, kad reikėtų ypač pabrėžti bendradarbiavimą su vietos valdžios institucijų ir specialių agentūrų tinklu, kuris yra pagrindinis geriausios patirties vertinimo šaltinis;
28.
primena, kad jei Europos Sąjunga teiks finansavimą ir gerąją patirtį, tuo pasinaudoti galės būtent nacionaliniai, regionų ir vietos atsakingieji asmenys; šiuo atžvilgiu džiaugiasi sukurta Erasmus programa išrinktiems vietos ir regionų atstovams;
29.
rekomenduoja, kad Komisija naudotų Regionų komiteto turimas priemones, visų pirma Lisabonos strategijos stebėsenos platformą ir Subsidiarumo stebėsenos tinklą, siekiant keistis geriausia patirtimi tarp regionų ir valstybių narių, kad būtų galima atskirti ir kartu numatyti tikslus, vėliau – planavimo veiksmus, ir galiausiai imtis lyginamojo sanglaudos politikos rezultatų vertinimo;
°
° °
30.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai.
