Europos Parlamentas siūlo sustiprinti apsaugą nuo naftos išsiliejimo
Aplinka
Plenarinė sesija
2010-10-07 - 14:13
Įvertinę naftos išsiliejimo Meksikos įlankoje pamokas, europarlamentarai siūlo „nedelsiant patvirtinti bendrą Europos tvarką, kuri leistų tarpvalstybiniu lygmeniu užkirsti kelią naftos išsiliejimui arba reaguoti į tokį naftos išsiliejimą“. Vis dėlto Parlamentas nepritarė raginimui pristabdyti naujų naftos gręžinių kūrimą jūrose.
Ketvirtadienį priimtoje rezoliucijoje Parlamentas ragina Europos Komisiją pateikti teisės aktų projektus siekiant visose ES naftos platformose ir gręžiniuose užtikrinti aukščiausius saugos standartus, „parengti griežtas nelaimingų atsitikimų prevencijos naftos platformose priemones ES lygmeniu“, taip pat naujais teisės aktais sustiprinti ES nepriklausančių šalių bendrovių, eksploatuojančių naftą jūrose netoli ES krantų, atsakomybę už nelaimės atveju žmogaus gyvybei ir aplinkai padarytą žalą. Raginama užtikrinti, kad operatoriai būtų pakankamai apsidraudę ar taikytų kitokias finansines garantijas, o jeigu jų nepakanka – numatyti papildomas finansines priemones, pavyzdžiui, įkurti su nafta susijusių nelaimingų atsitikimų žalos atlyginimo fondą.
Pažymėję, jog „atviroje jūroje išgaunamų dujų ir naftos gamyba Europoje smarkiai prisidedama prie tiekimo saugumo Europos Sąjungoje“, europarlamentarai nepritarė EP Aplinkos komiteto siūlymui numatyti naujų naftos gręžinių moratoriumą, kol ES mastu nebus sugriežtinti tokių gręžinių saugos standartai (285 EP nariai balsavo už tokį siūlymą, 323 prieš).
Parlamentas taip pat siūlo išplėsti Europos jūrų saugumo agentūros įgaliojimus, kad jie aprėptų ne tik laivų, bet ir atviroje jūroje veikiančių naftos įrenginių veiklą.
Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės
Diskusijoje šiuo klausimu kalbėjęs Zigmantas Balčytis (Socialistai ir demokratai) teigė, jog ekologinė katastrofa Meksikos įlankoje „turi tapti svarbia pamoka ir mums, europiečiams“. EP nario nuomone, Europos Komisija turėtų „įvertinti, ar ES būtų pajėgi skubiai ir efektyviai reaguoti nelaimės atveju, ir parengti Europos veiksmų planą“, nes dabartinis saugumo ir atsakomybės už padarytą žalą reglamentavimas yra „akivaizdžiai nepakankamas“. Tarp projektų, kurių saugumas galbūt nėra iki galo tinkamai įvertintas, europarlamentaras paminėjo ir „Nord Stream“ dujotiekį. Z. Balčytis ragino įpareigoti teršėją atlyginti padarytą žalą ir visoje ES taikyti privalomas draudimo programas, taip pat parengti veiksmingą stebėjimo sistemą, stiprinti patikrinimo metodus ir griežtinti minimalias privalomas ES saugos taisykles.
Radvilė Morkūnaitė-Mikulėnienė (Europos liaudies partija) taip pat ragino persvarstyti dabartinius ES teisės aktus, susijusius su saugos ir kokybės standartais, nekalbant apie naftos gavybos sustabdymą apskritai, o siekiant, kad Europoje neįvyktų tokio pobūdžio avarijų. Europarlamentarė taip pat pasidžiaugė rezoliucijos nuostatomis dėl trečiųjų šalių atsakomybės. „Europos Komisija ir ES apskritai turėtų stiprinti dialogą su trečiosiomis šalimis, kalbant apie tam tikrus energetikos infrastruktūros projektus. Tai nebūtinai Baltijos jūra ir naftos gavybos platformos ar dujotiekis „Nord Stream“, bet tai yra ir Juodoji jūra, ir Viduržemio jūra, ir konfliktinės situacijos su Šiaurės Afrika“, – pažymėjo EP narė.
Svarstymas: 2010-10-06. Balsavimas: 2010-10-07 20101006IPR85247
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
