P6_TA(2007)0504
Dirvožemio apsaugos teminė strategija
A6-0411/2007
2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl dirvožemio apsaugos teminės strategijos ( 2006/2293(INI) )
Europos Parlamentas
, –
atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Dirvožemio apsaugos teminė strategija" ( COM(2006)0231 ) ir į Dirvožemio apsaugos teminės strategijos poveikio vertinimą ( SEC(2006)0620 ),
–
atsižvelgdamas į Šeštąją Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programą (AVP) OL L 242, 2002 9 10, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į Biologinės įvairovės konvenciją, Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su dykumėjimu, Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) ir Kioto protokolą, kiek jie yra tiesiogiai ir netiesiogiai susiję su dirvožemio funkcijomis ir dirvožemio apsauga,
–
atsižvelgdamas į savo 2003 m. lapkričio 19 d. rezoliuciją dėl Komisijos komunikato "Dirvožemio apsaugos teminės strategijos link" OL C 87E, 2004 4 7, p. 395.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą ir į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomonę ( A6-0411/2007 ),
A.
kadangi dirvožemis yra svarbiausia geografinės aplinkos dalis, sąsaja tarp žemės (litosferos), oro (atmosferos) ir vandens (hidrosferos) ir pagrindas būtiniausioms gyvybės žemėje funkcijoms; kadangi įgyvendinant Bendrijos politiką kai kuriose srityse siekiama apsaugoti šias funkcijas, tačiau Komisijos atliktas poveikio vertinimas atskleidė, kad, nepaisant šios politikos, dirvožemis toliau irsta, eroduoja ir degraduoja, o priemonės, skirtos jo derlingumui ir našumui atkurti, neduoda reikiamų rezultatų ir dėl šios priežasties didėja poveikis kitoms aplinkos apsaugos sritims, taip pat žmonių ir gyvūnų sveikatai,
B.
kadangi bendra dirvožemio ir jo aplinkosauginių, ekonominių, socialinių, ekologinių ir kultūrinių funkcijų apsauga yra būtina sąlyga norint pasiekti pagrindinius tarptautinius aplinkos apsaugos tikslus, tokius kaip klimato kaitos mažinimas ir prisitaikymas prie jos, pakankamo kiekio švaraus vandens išsaugojimas, gruntinio vandens lygio mažėjimo prevencija, gamtinių ir žmogaus sukeltų katastrofų prevencija, biologinės įvairovės apsauga ir kova su dykumėjimu, stepių formavimusi ir miškų nykimu, taip pat priemonės, užkertančios kelią dirvožemio taršai ir stabdančios procesus, dėl kurių dideliu mastu pasireiškia dirvožemio degradavimas arba irimas,
C.
kadangi dirvožemio struktūra ir savybės yra tūkstančius metų trunkančių dirvožemio formavimosi, geomorfologinių ir geologinių procesų rezultatas ir dėl to dirvožemis priskiriamas neatsinaujinantiems ištekliams; kadangi dėl šios priežasties yra daug pigiau užkirsti kelią bet kokio pobūdžio žalingam poveikiui, daromam dirvožemio klodams (erozija, irimas, degradavimas, druskėjimas ir t. t.) ir jo neteršti, nei mėginti atkurti jo funkcijas,
D.
kadangi savanoriškos nacionalinės iniciatyvos ir esamos nacionalinės priemonės yra svarbios siekiant užtikrinti geresnę dirvožemio apsaugą,
1.
palankiai vertina Komisijos pasiūlytą dirvožemio apsaugos teminę strategiją, susijusią su atitinkamu 2002 m. komunikatu šia tema ( COM(2002)0179 ), kadangi šioje strategijoje aiškiai parodoma, kad reikalingos veiksmingos ir našios ES valstybių narių priemonės dirvožemiui apsaugoti, ir pritaria pasiūlymui dėl Dirvožemio apsaugos pagrindų direktyvos priėmimo;
2.
konstatuoja, kad dirvožemio degradacija susijusi su tam tikrai vietovei ir regionui būdingomis priežastimis ir pasekmėmis; kartais pasitaikančias tarpvalstybinio masto pasekmes lemia atitinkamo regiono geomorfologiniai veiksniai, todėl tokiais atvejais būtina taikyti tarpvyriausybinio lygmens priemones;
3.
atkreipia dėmesį į tai, kad žmonių veikla įvairiais būdais daro poveikį dirvožemio funkcijoms ir naudojimui; todėl mano, kad Bendrijos strategija turėtų prisidėti saugant žemės ūkio paskirties dirvožemį, kuriam kyla didžiausias pavojus, pvz., kalbant apie žemės naudojimo paskirties pakeitimą, užterštas pramonės zonas, dirvožemio sandarinimą ir eroziją;
4.
reiškia susirūpinimą dėl natūralios ir žmogaus veiklos sukeltos dirvožemio degradacijos pasekmių ir pabrėžia būtinybę kurti Europos strategiją, skirtą nustatyti su dirvožemio degradacija susijusias problemas ir atkurti degradavusius dirvožemio plotus;
5.
įsitikinęs, kad atsižvelgiant į didelę dirvožemio rūšių įvairovę (320 rūšių ir daugybė porūšių) greta nacionalinių iniciatyvų, pradedamų įgyvendinti nuo žemiausio lygmens, būtina įgyvendinti europinę strategiją, pagrįstą prevencija, piliečių informavimo kampanijomis, informacija ir vietovių, kurioms gresia pavojus, nustatymu siekiant šią problemą spręsti Europos lygmeniu; ragina valstybes nares, dar neturinčias su dirvožemiu susijusių įstatymų, įgyvendinti savo įsipareigojimus dirvožemio apsaugos klausimu, taip pat atsižvelgiant ir į žemės savininkų atsakomybę; konstatuoja, kad būtent regioninės ir vietos institucijos turi itin aktyviai dalyvauti nustatant dirvožemio apsaugos tikslus ir sudarant planus;
6.
laikosi nuomonės, kad būtina stiprinti teminę strategiją kalbant apie visas valstybes nares ir kad šios strategijos įgyvendinimo tempas labai padidės, jeigu atsižvelgiant į esamas biudžeto lėšas ją papildys finansinės paramos priemonės pagal sanglaudos politiką remiamiems regionams;
7.
konstatuoja, kad dirvožemis yra bendras išteklius; pabrėžia, kad dirvožemis yra gyvybiškai svarbus siekiant užtikrinti ilgalaikę ir tvarią maisto produktų, pašarų, pluoštinių medžiagų ir, vis didėjančiu mastu, biomasės gamybą, tačiau šioje srityje vis dar nėra jokių specialių Bendrijos teisės aktų, nors vandens, oro ir biologinės įvairovės apsaugai užtikrinti jau parengti specialūs Bendrijos teisės aktai;
8.
pabrėžia, kad, atsižvelgiant į geresnės teisėkūros principus, priimti ES pagrindų direktyvą bus visiškai pagrįsta, jei įvertinus esamus ES teisės aktus, kurie dar turėtų būti papildyti, ir savanoriško žinių perdavimo galimybes, bus konstatuota, kad dirvožemio apsaugos klausimu vis dar likę spragų;
9.
ragina apsvarstyti galimybę priimti naujas Europos lygmens taisykles tik atsižvelgus į minėtųjų priemonių įgyvendinimą ir tuo atveju, jei vis dar bus būtinybė šias taisykles priimti, numatyti privalomus dirvožemio gerinimo reikalavimus;
10.
pritaria Komisijai, kad reikia pagrindų direktyvos dėl dirvožemio apsaugos, nes dirvožemis atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant tokias tarptautinio masto problemas, kaip dirvožemio derlingumo, ekosistemų gyvybingumo ir biologinės įvairovės mažėjimas dėl miškų nykimo, vandens kokybės prastėjimas, stepių formavimasis, nuolatinė dirvožemio erozija, pasikartojantys potvyniai ir nuošliaužos, taip pat siekiant užtikrinti pakankamą kiekį saugių maisto produktų;
11.
mano, kad pagrindų direktyva yra tinkama dirvožemio apsaugos priemonė, kurioje pakankamai atsižvelgta į subsidiarumo (EB sutarties 5 straipsnio antra dalis) ir proporcingumo (EB sutarties 5 straipsnio trečia dalis) principus ir kuri galėtų padėti valstybėms narėms, kurios dar to nepadarė, parengti dirvožemio politiką nesukeliant konkurencijos iškraipymų; mano, kad pagrindų direktyva turėtų pripažinti jau esamus nacionalinius ir Bendrijos teisės aktus ir be reikalo nepadidinti administracinės naštos valstybėms narėms, regioninės ir vietos valdžios institucijoms bei žemės savininkams;
12.
atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės turėtų ir toliau pakankamai lanksčiai rengti atitinkamus teisės aktus ir taip atsižvelgti į didelę dirvožemio įvairovę, atskiriems regionams būdingas problemas ir jau galiojančius nacionalinius dirvožemio apsaugos planus; aiškiai pabrėžia, kad dirvožemio politikos sričiai dėl jos didelės įvairovės reikalingi konkretūs sprendimai, parengti vietiniu ir regioniniu lygmeniu;
13.
konstatuoja, kad šią direktyvą reikėtų aiškiai atriboti nuo kitų Europos lygmens dirvožemio apsaugos srities nuostatų, kad būtų išvengta nuostatų dubliavimosi;
Sinergija su kitomis politikos kryptimis
14.
siūlo atlikti išsamų Europos Sąjungoje jau priimtų direktyvų, pvz., Požeminio vandens ir Nitratų direktyvų, vertinimą ir analizę bei įvertinti ir išanalizuoti, kaip valstybės narės laikosi žemdirbiams taikomų reikalavimų dėl kompleksinio paramos susiejimo; konstatuoja, kad remiantis šia analize prireikus gali būti nustatomos privalomos priemonės, kuriomis būtų siekiama skatinti dirvožemio kokybės gerinimą; pabrėžia, kad pasitelkiant šios analizės duomenis taip pat gali būti keičiamasi informacija Europos Sąjungos lygmeniu siekiant skatinti gerinti dirvožemio kokybę;
15.
ragina Komisiją išnagrinėti, kaip valstybės narės įgyvendina atitinkamas dirvožemio apsaugos nuostatas, išdėstytas kituose Bendrijos teisės aktuose dėl oro, vandens, atliekų, klimato kaitos, biologinės įvairovės, dykumėjimo, žemės ūkio, energijos, produktų, pramonės, transporto ir regioninės plėtros, ir iki 2008 m. pabaigos pranešti Europos Parlamentui, kokiu būdu šie teisės aktai galėtų būti tinkamiau panaudoti dirvožemio apsaugai didinti;
16.
pritaria Komisijos nuomonei, kad daugelyje Europos regionų turi būti gerinama dirvožemio būklė, tačiau mano, kad Komisija turi imtis papildomų veiksmų, kad būtų užtikrintas suderinamumas su galiojančiais teisės aktais;
17.
pabrėžia, kad būtina vengti pasikartojimų, prieštaravimų ir neatitikimų, atsižvelgiant į galiojančias ES taisykles;
18.
pritaria Komisijai dėl jos veiksmų ir jos nustatytų terminų, per kuriuos turėtų būti peržiūrėtos Nuotėkų dumblo ir Taršos integruotos prevencijos ir kontrolės direktyvos ir įvertinta galima dirvožemio apsaugos priemonių ir priemonių pagal,
inter alia
, Vandens pagrindų direktyvą sinergija; taip pat ragina Komisiją įvertinti galimą sinergiją su Atliekų direktyva;
19.
dar kartą ragina Komisiją kuo greičiau parengti direktyvą dėl patikimo biologinių atliekų tvarkymo, kurios tikslas būtų sumažinti į sąvartynus išvežamų arba sudeginamų biologinių atliekų kiekį ir vietoj to skatinti komposto ir biologinių dujų gamybą; pažymi, kad kompostas ir išvalytos biologinių dujų gamybos proceso atliekos, kurios yra tinkamos kokybės, gali labai prisidėti prie dirvožemio organinių medžiagų išsaugojimo ir gausinimo;
Klimato kaita
20.
pripažįsta, kad dėl dirvožemio naudojimo paskirties pakeitimo, pvz., miškų iškirtimo, pelkių nusausinimo taikant netinkamas fitomelioracijos ar vandens melioracijos priemones, daugiamečių ganyklų suarimo arba netinkamo šlaitų suarimo, gali padidėti anglies sekvestracija arba šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; pripažįsta, kad ne tik dirvožemio panaudojimas daro didelę įtaką klimato kaitai, bet ir pati klimato kaita gali lemti didelę dirvožemio degradaciją arba eroziją;
21.
pripažįsta, kad klimato kaita, t. y. temperatūros ir lietaus kiekio kitimas, gali labai paveikti dirvožemio biogeocheminių ciklų, nuo kurių priklauso jo derlingumas, raidą; pripažįsta, kad klimato kaitos sąlygomis ypatingą dėmesį reikėtų skirti dirvožemio maistinių medžiagų ir vandens pusiausvyros pokyčiams ir jų įtakai maisto gamybai, maistinių medžiagų ir teršalų migravimui bei vandens kiekiui dirvožemyje;
22.
ragina Komisiją apsvarstyti priemones, įskaitant bendrą minimalią rinkliavą, pvz., už taršą anglies dvideginiu; šios rinkliavos turi būti renkamos šalies lygmeniu, o gautos pajamos turi būti skirtos taršos, kuriai nustatyta ši rinkliava, problemoms spręsti, pvz., parengti sistemas, susijusias su padidinta anglies sekvestracija;
23.
ragina Tarybą ir Komisiją derybose pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (JTBKKK) dėl tvarkos po 2012 m. atsižvelgti į svarbų dirvožemio politikos vaidmenį mažinant klimato kaitą ir prisitaikant prie klimato kaitos padarinių;
24.
ragina Komisiją skatinti tolesnius tyrimus, susijusius su dirvožemio vaidmeniu išsaugant drėgmę ir užkertant kelią gruntinio vandens lygio mažėjimui, mažinant klimato kaitą ir prie jos prisitaikant, ir nustatyti galimus geriausius metodus įgyvendinant anglies sekvestracijos dirvožemyje didinimo priemones bei iki 2009 m. pabaigos informuoti Europos Parlamentą apie rezultatus, kuriuos šiuo metu Komisijos vykdomas tyrimas tuo laiku jau turėtų duoti;
Žemės ūkis
25.
pažymi, kad pasaulyje sparčiai mažėja žemės ūkio paskirties derlingos žemės išteklių, ir dėl to, siekiant išsaugoti vertingas dirvožemio savybes, reikėtų taikyti tvarios žemdirbystės metodus;
26.
pripažįsta, kad netinkami žemdirbystės metodai, neapsaugantys lengvai pažeidžiamos biogeocheminės pusiausvyros ir dirvožemio biologinės įvairovės, gali smarkiai pakenkti dirvožemiui ir žemupių vandenims;
27.
atkreipia dėmesį į tai, kad žemės ūkio ir miškininkystės vaidmuo itin svarbus siekiant išlaikyti ir atkurti dirvožemio kokybę ir kad veikėjai, dirbantys žemdirbystės ir miškininkystės srityse, patys labai suinteresuoti, jog būtų išsaugota gera žemės, kaip gamybos pagrindo, būklė; atkreipia dėmesį į tai, kad būtina vengti ilgalaikio didelės ekologinės arba ūkinės vertės dirvožemio, kuris dėl urbanizacijos ir infrastruktūrų plėtros padengiamas dirbtiniais paviršiais, sandarinimo, ypač potvynių užliejamose lygumose, derlingoje ariamojoje žemėje arba pakrantės regionuose; ragina, kad visos viešosios institucijos, pradedant vietos ir baigiant Bendrijos lygmeniu, ypatingą dėmesį skirtų visų pirma pakrantės regionams, kurie dėl žmogaus veiklos patiria stiprų spaudimą;
28.
ragina Komisiją numatyti Europos žemės plotų naudojimo prioritetus, siekiant, kad būtų kuo geriau apsaugotas dirvožemis, be to, būtų sukurtas pagrindas aukštam biologinės įvairovės ir anglies sekvestracijos lygiui užtikrinti; taip pat reikia užtikrinti, kad kartu su anglies sekvestracijos dirvožemyje priemonėmis būtų numatytos ir miškų, miškų apsaugos juostų ir ypač agrarinės miškininkystės priemonės;
29.
dar kartą ragina Komisiją parengti įvairių žemdirbystės būdų ir jų poveikio dirvožemiui aprašą, kad būtų skatinami geriausi agrotechniniai metodai, atsižvelgiant į ūkininkavimo savybes ir naudą dirvožemiui bei platesniajai aplinkai;
30.
ragina Komisiją skatinti pavyzdinius tvarios žemdirbystės metodus, skirtus padėti išsaugoti dirvožemį;
Biologinė įvairovė
31.
mano, kad labai svarbu vadovautis atsargumo principu ir užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi Šeštosios Bendrijos aplinkosaugos veiksmų programos ir ES teisės aktų dėl aplinkos apsaugos, tokių kaip Buveinių, Paukščių ir Vandens pagrindų direktyvų, reikalavimų; taip pat mano, kad prireikus reikėtų persvarstyti Bendrijos politiką, kad būtų galima geriau užkirsti kelią biologinės įvairovės nykimui;
Moksliniai tyrimai
32.
ragina Komisiją skatinti tolesnius dirvožemio vaidmens apsaugant biologinę įvairovę ir dirvožemio biologinės įvairovės mokslinius tyrimus srityse, susijusiose su procesais, kurie yra dirvožemio funkcijų pagrindas, dirvožemio procesų pokyčiais laiko ir erdvės atžvilgiu, ekologiniais, ekonominiais ir socialiniais dirvožemiui kenkiančiais veiksniais, veiksniais, kurie turi įtakos ekologinėms dirvožemio funkcijoms, taip pat su praktinėmiss dirvožemio apsaugos ir atkūrimo procedūromis ir technologijomis; pradžia šia kryptimi padaryta pasiūlyme dėl Septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.) (OL L 412, 2006 12 30, p. 1).
, kuriame dirvožemio funkcijų moksliniai tyrimai numatyti "Aplinkos" ir "Maisto, žemės ūkio ir biotechnologijų" prioritetinėse srityse;
Dykumėjimas ir stepių formavimasis
33.
mano, kad besiplečiančio dykumėjimo ir stepių formavimosi procesai, turintys neigiamos įtakos įvairiems Europos Sąjungos regionams, yra antropogeninio spaudimo padariniai, atsirandantys dėl miškų nykimo milžiniškuose plotuose ir dėl pernelyg didelio ganyklų išdžiūvimo, ir kad jų poveikio socialinei ekonominei padėčiai bei gamtinei aplinkai klausimas nebuvo tinkamai įvertintas ar pakankamai sąmoningai sprendžiamas tam tikrose Bendrijos tarnybose; pripažįsta, kad reikėtų platesnių šios srities mokslo tyrimų ir aukštesnio sąmoningumo lygio Bendrijos mastu;
34.
atkreipia dėmesį į tai, kad keturiolikoje valstybių narių atsiranda dykumos, o likusiose trylikoje valstybių narių nors ir nepastebėta dykumų atsiradimo, tačiau jose regionų arba vietos lygmeniu vyksta tokie ekologiniai reiškiniai kaip dirvožemio erozija ir įdruskėjimas;
35.
mano, kad pagrindų direktyva labai pagerintų JT konvencijos dėl kovos su dykumėjimu įgyvendinimą ir sustiprintų dykumėjimo bei stepių formavimosi prevencijos ir mažinimo jo paveiktose Europos Sąjungos šalyse pastangas; yra įsitikinęs, kad žinios ir patirtis, įgyta rengiant Dirvožemio apsaugos teminę strategiją, turėtų būti perduota ir pasidalyta su Trečiojo pasaulio šalimis, kurios paveiktos dykumėjimo;
36.
primygtinai ragina Komisiją pateikti komunikatą dėl dykumėjimo ir stepių formavimosi – pirma ES, o vėliau ir visame pasaulyje, kuriame būtų tiksliai aprašyti regionai, kurie yra arba gali būti paveikti dykumėjimo bei stepių formavimosi, ir pateikta išsami priežasčių ir socialinių ekonominių padarinių tuose regionuose analizė bei nustatyti atitinkami Bendrijos veiksmai, skirti padėti sumažinti neigiamus šių procesų padarinius;
Užterštumas
37.
mano, kad dirvožemio taršos prevencija yra labai svarbi norint išsaugoti tinkamas fizines ir chemines dirvožemio savybes, taip pat dirvožemio kokybę ir užtikrinti kitų gamtinės aplinkos sudėtinių dalių apsaugą, todėl ragina Komisiją užtikrinti, kad esamuose ir būsimuose Bendrijos teisės aktuose būtų paisoma šio uždavinio;
38.
yra įsitikinęs, kad reikia užterštų vietovių nustatymo pagal objektyvius stebėsenos parametrus sistemos ir bendro veiklos rūšių sąrašo, kad būtų galima surinkti esamos dirvožemio taršos kontrolei būtinos informacijos ir sukurti duomenų bazes – taip ūkio subjektams būtų duotas ženklas, kad jie imtųsi veiksmingų tolesnės taršos prevencijos priemonių;
39.
pabrėžia, kad priemonės, skirtos užterštiems plotams nustatyti, turi būti susietos su įtariamo pavojaus nuostata, kad būtų galima priimti tinkamą problemos sprendimą (rizika pagrįsta koncepcija);
40.
pabrėžia, kad, be įvairių atgaivinimo procedūrų, pvz., teršalų pašalinimo ir stabilizavimo, turėtų būti įtrauktos ir kitos priemonės, pvz., tinkamos apsaugos ir pavojaus ribojimo priemonės arba teršalų mažinimo panaudojant natūralius procesus priemonės;
41.
pritaria Komisijos nuomonei, kad reikia intensyvinti visuomenės informavimą apie užterštas vietoves arba vietoves, kurioms gali grėsti užteršimas, ir didinti žemės sandorių, paremtų vietiniais žemės naudojimo planais, skaidrumą, ypač numatant reikalavimą parengti dirvožemio būklės ataskaitą, visų pirma skirtą toms vietovėms, kuriose buvo vykdyta arba tebevykdoma veikla, dėl kurios galėtų būti užterštas dirvožemis;
42.
palankiai vertina tai, kad Europos lygmeniu buvo sukurta pasikeitimui informacija tarp valstybių narių skirta platforma, nes ji skatina dalijimąsi patirtimi ir gali sudaryti sąlygas sinergijai; reikalauja, kad savanoriškai kuriant šio pobūdžio platformą, susijusią su ES dirvožemio apsaugos strategija, dėl su išlaidomis susijusių priežasčių būtų pasirinktas pragmatiškas sprendimas remtis jau veikiančiomis valstybių narių sistemomis;
43.
pabrėžia, kad reikalavimai dėl ataskaitų ir dokumentų rengimo, apibrėžti pagrindų direktyvoje, turėtų apsiriboti tik būtiniausiais dalykais, kad nesudarytų pernelyg didelės naštos miestams, savivaldybėms ir regionams; valstybės narės turėtų turėti galimybę taikyti savo pačių ataskaitų teikimo sistemas;
Stebėsena, gamtinių nelaimių poveikis, mokymas ir švietimas
44.
ragina Komisiją užtikrinti, kad dirvožemio apsaugos ir jos sąryšio su klimato kaita, biologinės įvairovės, miškų nykimo, žemės sausinimo, dykumėjimo, stepių formavimosi, gruntinių vandenų lygio mažėjimo, rūgštėjimo, erozijos ir didėjančio gamtinių ir žmogaus sukeltų nelaimių keliamo pavojaus klausimai būtų sprendžiami pagal Visuotinės aplinkos ir saugumo stebėsenos (GMES) ir INSPIRE programas pirmumo tvarka;
45.
ragina Komisiją skatinti tolesnius tyrimus apie padidėjusį potvynių ir nuošliaužų pavojų, kurį kelia sandarinimas ir dirvožemio nusėdimas, ir padidėjusį potvynių, nuošliaužų ir seisminio aktyvumo pavojų, kurį kelia didėjantis gyventojų tankis ir veikla pakrančių teritorijose, upių baseinuose, aplink ugnikalnius ir plotus, kuriuose yra stiprių CO2 ir SO2 skleidimo šaltinių, ir nustatyti geriausius šio padidėjusio pavojaus mažinimo būdus;
46.
ragina Komisiją parengti iniciatyvą dėl žinių apie pažangiąją patirtį, įtvirtintą nacionaliniuose teisės aktuose dirvožemio apsaugos klausimais, perdavimo ir šiuo tikslu sukurti atitinkamą skatinimo sistemą;
47.
ragina Komisiją rasti struktūriškesnių būdų siekiant gerinti mokymą ir švietimą Europos Sąjungoje dirvožemio klasifikavimo, atrankos, stebėsenos ir galimų geriausių metodų dirvožemio apsaugos srityje klausimais, taip pat skatinti keitimąsi informacija ir pažangiąja patirtimi, žinių apie dirvožemio svarbą ir būtinybę jį apsaugoti gilinimą, be to, skatinti tinkamiausius agrotechnikos metodus, skirtus dirvožemio derlingumui atkurti;
o
o o
48.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.
