Savaitė : 13-09-2004(s)
EUROPOS PARLAMENTAS
Redaktorė:
Virginija Zabotkaitė
Sekretoriatas:
Edita Ramašauskaitė
Tel. 31055
Briuselis:
Strasbūras:
ASP 6D 84
IPE3 F02/017
B-1047 Brussels
BP1024, F-67070 Strasbourg
Tel. (32-2) 283 10 55
Tel. (33) 3 88 17 46 42
Fks. (32-2) 284 92 53
Fks. (33) 3 88 17 93 55
el.paštas: spauda-lt@europarl.eu.int
Tinklapis: http://www.europarl.eu.int/press/index_publi_lt.htm
Baigta redaguoti: rugsėjo 16 d., ketvirtadienis, 16:15
Frakcijos Pagal 16.09.2004
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts/ ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Total
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
Total
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Europos liberalų, demokratų ir reformų partijos frakcija
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Nepriklausomybės ir demokratijos frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Pareiškimai
Strateginės Parlamento veiklos gairės
Europos Parlamento Pirmininko kreipimasis
2004-09-14
Savo kreipimesi į deputatus, Parlamento Pirmininkas Chosepas Borelis (Josep BORREL , PES, ES) pabrėžė, jog šis Parlamentas - didžiausia viršvalstybinė piliečiams atstovaujanti institucija, kurios leidžiami teisės aktai tiesiogiai veikia daugelio europiečių gyvenimą. Pirmininkas išvardino keletą strateginių EP darbotvarkės klausimų, itin aktualių ES gyventojams. Tai - kova prieš globalinį terorizmą, gamybos perkėlimo į kitas šalis socialinės pasekmės, išsiplėtusio 25 valstybių Parlamento darnaus funkcionavimo ir daugiakalbystės principo jo veikloje užtikrinimas bei ES Konstitucijos ratifikavimas. Ch. Borelis taip pat apžvelgė artimiausius įvykius - naujųjų komisarų klausymus EP, Turkijos klausimo sprendimą, finansines perspektyvas - dėl kurių Parlamentas turės pateikti savo poziciją.
Parlamento prioritetai
Rugsėjo 14 d. vidurdienį Parlamentas kartu su tūkstančiais ES mokyklų tylos minute pagerbė tragiškai žuvusiuosius Beslane. "Parlamentas smerkia teroro aktus ir kviečia šalis nares aktyviai prisidėti prie saugumo ir teisingumo erdvės, plėtoti kovos su terorizmu strategiją, paremtą glaudžiu tarptautiniu policijos, slaptųjų tarnybų, teisėtvarkos institucijų bendradarbiavimu", - tvirtino Pirmininkas.
Kalbėdamas apie ekonominę globalizaciją, Ch. Borelis užsiminė, jog vis dažnesnis gamybos perkėlimas už ES ribų atneša neigiamas socialines pasekmes ekonomikai ir yra viena iš kliūčių Lisabonos strategijos tikslams pasiekti.
Ch. Borelio vertinimu, būtina užtikrinti išsiplėtusio Parlamento veiksmingumą, ypač kai prie ES dar prisijungs Bulgarija su Rumunija. Jis apgailestavo, jog buvusios kadencijos Parlamentui derybose su Taryba nepavyko pasiekti susitarimo dėl EP narių statuto. "Statutas turi garantuoti Parlamento skaidrumą, orumą ir veiksmingumą", - pabrėžė jis. Taip pat kol kas neįmanoma visiškai įgyvendinti daugiakalbystės EP darbe principo dėl vertėjų stokos.
Konstitucijos ratifikavimo procese EP laukia iššūkis - paaiškinti savo rinkėjams Konstitucijos tekstą, "suteikti impulsą piliečių debatams dėl Konstitucijos ratifikavimo bei koordinuoti savo veiksmus su nacionaliniais parlamentais". Pirmininkas pažymėjo, jog "EP privalo iškelti šias diskusijas į europinį lygmenį, kad jų neužgožtų vidiniai politiniai nesutarimai, kaip tai atsitiko paskutiniuose EP rinkimuose".
Artimiausi įvykiai
Parlamento Pirmininkas taip pat apžvelgė artimiausius ES įvykius. Rugsėjo 27 d. - spalio 8 d. įvyksiančiuose Žozė Barozo ( Jose BARROSO) Komisijos narių klausymuose Parlamentas sieks užsitikrinti didesnę Komisijos demokratinę atskaitomybę.
Prieš paskelbiant Komisijai pranešimą, ar pradėti derybas su Turkija, Parlamentas pakvietė Turkijos ministrą pirmininką p. R. T. Erdoganą (Recep Tayyip ERDOĞAN ) į EP pirmininkų sueigos susitikimą rugsėjo 23 d. Pirmininko nuomone, Parlamentas turės išsakyti savo poziciją dėl Turkijos iki metų pabaigos.
Siekdamas kuo racionaliau paskirstyti ES biudžetą ateinantiems šešeriems metams, Parlamentas nusprendė sudaryti Finansinių perspektyvų laikinąjį komitetą.
Frakcijų lyderių atsiliepimai apie Ch. Borelio prioritetus
EP frakcijų vadovai pritarė Parlamento Pirmininko Chosepo Borelio (Josep BORREL , PES, ES) nurodytoms EP veiklos gairėms.
Europos liaudies partijos pirmininkas Hansas Gertas Pioteringas (Hans-Gert POETTERING , PPE/DE, DE) išreiškė Parlamento vadovui savo frakcijos paramą stiprinant EP galias ir įvaizdį. EP santykiuose su Komisija jis įžvelgė "sveiką įtampą" ir ragino Parlamentą siekti didesnės Komisijos atskaitomybės. "Teikdama pasiūlymus Komisija privalo laikytis subsidiarumo principo ir kiek įmanoma vengti biurokratijos", - sakė frakcijos pirmininkas. Jis kvietė Komisiją pateikti Parlamentui prognozes, kiek kainuos teisės aktų įgyvendinimas, kaip pavyzdį paminėdamas REACH direktyvą, pabrėždamas jog "ES negali sau leisti, kad šimtai tūkstančių darbo vietų chemijos pramonėje būtų sužlugdyta dėl netinkamos įstatymų leidybos". Pasisakydamas apie kovą su terorizmu, jis pažymėjo, kad joje neturi būti paminamos žmogaus teisės, nepriklausomai nuo jo tautybės ar religijos.
Socialistų frakcijos vadovas Martinas Šulcas (Martin SCHULZ, PSE, DE) pasidžiaugė, kad Parlamento Pirmininko išsakyti prioritetai atitinka jo frakcijos lūkesčius. Komentuodamas kovą su terorizmu, M. Šulcas pažymėjo, jog terorizmo plėtros pagrindas - civilizacijų kova. Todėl, jo nuomone, mirties bausmės arba tiesiog prievartos taikymas nepadarytų kovos prieš terorizmą veiksmingesnės. Kalbėdamas apie Turkiją, jis ragino atkreipti dėmesį į pasisakymų ir pažadų patikimumą: "Skirtingų kultūrų integracijos sprendimas turi būti priimtas. Negalima 40 metų žadėti, o po to sakyti, kad visos Turkijos pastangos buvo veltui". Komisarų klausymuose socialistai sieks užtikrinti, kad Komisija daug dėmesio skirtų ne tik konkurencingumui, bet ir socialiniam modeliui. "Kandidatai bus vertinami pagal veiksmus, o ne politinę praeitį, kad klausymai nebūtų paversti ideologinio mūšio vieta", - užbaigė kalbą frakcijos pirmininkas.
Europos liberalų, demokratų ir reformų partijos frakcijos pirmininkas Grehemas Vatsonas (Graham R. WATSON , ALDE, UK) pabrėžė, kad Parlamentas yra nuolat stiprėjantis 20 kalbų naudojantis mechanizmas, kuris neturi teisės veikti paviršutiniškai, tad pagrindinė Parlamento Pirmininko užduotis - užtikrinti jo veiksmingumą. Jis taip pat nurodė išsiplėtusio EP reformos svarbą, sveikino pastangas toliau kovoti dėl Statuto priėmimo bei išreiškė viltį, kad Parlamento Pirmininkas atliks lemiamą vaidmenį skleidžiant Konstitucijos idėją.
Monika Frasoni, (Monica FRASSONI , VERTS/ALE, IT) Žaliųjų frakcijos/Europos laisvojo aljanso vardu, nurodė svarbiausią Parlamento iššūkį - kovoti prieš euroskepticizmą ir įrodyti, kad EP yra reikšmingas. Jos nuomone, itin svarbu padaryti teisės aktų leidybos procesą skaidresnį bei pagerinti darbą frakcijose iškeliant Europos tikslus ir interesus aukščiau nacionalinių. Parlamentas turi ginti savo, kaip įstatymų leidimo proceso dalyvio, teises, kuomet bandoma nustumti jį į šalį (kaip, pvz., GMO ir keleivių asmeninių duomenų perdavimo JAV atvejais). Žmogaus teisių pakomitetis, M. Frasoni nuomone, galėtų paversti EP tikrų debatų, o ne formalių deklaracijų vieta diskutuojant žmogaus teisių klausimais. Ji išreiškė viltį, kad ateityje šis pakomitetis taps nuolatiniu komitetu.
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos/Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų pirmininkas Francis Vurcas (Francis WURTZ , GUE/NGL, F) išsakė susirūpinimą dėl vadinamosios Bolkensteino direktyvos dėl paslaugų liberalizavimo, kuri gali tapti dempingo pagrindu. Kalbėdamas apie Lisabonos procesą, jis kvietė diskutuoti dėl pastarųjų ketverių metų pasiekimų. F. Vurcas siūlė kreiptis į Europos Vadovų Tarybą ir kelti klausimą dėl Parlamento vaidmens tarptautiniu lygmeniu sprendžiant terorizmo, santykių su pietų šalimis, klimato atšilimo ir kitus klausimus. Baigdamas savo pasisakymą, F. Vurcas pabrėžė, kad Parlamentas turi organizuoti atvirą pliuralistinę diskusiją dėl Konstitucijos, o ne propaguoti "teisingą pasirinkimą".
"Įsigaliojus Konstitucijai, EP galios sustiprės, o nacionaliniai parlamentai galbūt praras daugiau nei laimės, nes daugiau galių įgys Ministrų Taryba ir Komisija, kurios tiesiogiai neatstovauja piliečių interesams", - išreiškė susirūpinimą Nepriklausomybės ir demokratijos frakcijos vadovas Jensas Peteris Bondė (Jens-Peter BONDE, IND/DEM, DK). Konstitucijos ratifikavime J.P. Bondė pabrėžė Parlamento, kaip visuomenės informuotojo, vaidmenį.
Sąjungos už tautų Europos frakcijos pirmininkas Brajanas Kraulis (Brian CROWLEY, UEN, IE) teigė, kad po Beslano tragedijos Parlamentui tenka moralinė pareiga pasipriešinti bet kokiam smurtui ir padėti spręsti civilizacijų konfliktą. Jis taip pat pasiūlė ypatingomis progomis deputatams suteikti teisę pasisakyti ir neoficialiomis savo šalies kalbomis, žinoma, prieš tai pateikus vertimą raštu.
Irena Belohorska (Irena BELOHORSKÁ , SK, NI), kalbėdama nepriklausomų narių vardu, paprašė Parlamento Pirmininko lygiai traktuoti visus EP narius. Ji nurodė nepriklausomų deputatų diskriminaciją, nes jų sekretoriatas ir gaunamas finansavimas yra kur kas mažesnis nei kitų EP frakcijų.
Biudžetas
Sukurtas Finansinių perspektyvų laikinasis komitetas
Dok.: B6-0030/2004
Balsavimas: 2004-09-15
Parlamentas nusprendė sukurti laikinąjį komitetą išsiplėtusios ES politikos iššūkių ir 2007–2013 m. biudžetinių priemonių klausimams spręsti. Komitetas, kurį sudarys 50 narių, turės apibrėžti EP politinius prioritetus būsimos finansinės perspektyvos atžvilgiu tiek teisėkūros, tiek biudžeto sudarymo aspektu, parengti ES išlaidoms 2007–2013 m. skirtinų finansinių išteklių sąmatą. Jis taip pat siūlys orientacines įvairių finansinės perspektyvos pozicijų sumas ir, siekdamas suformuoti EP derybinę poziciją, teiks Europos Parlamentui galutinį pranešimą prieš Europos Vadovų Tarybai priimant bendrąją poziciją.
Pokyčiai 2004 m. ES biudžete
Jan MULDER (ALDE, NL)
Pranešimas dėl Europos Sąjungos pataisyto biudžeto projekto Nr. 7/2004 2004 finansiniams metams
ir
Pranešimas dėl Europos Sąjungos pataisyto biudžeto projekto Nr. 8/2004 2004 finansiniams metams
Dok.: A6-0004/2004 , A6-0005/2004
Balsavimas: 2004-09-14
Rugsėjo 14 d. parlamentarai pritarė dviems pataisymams ES 2004 finansinių metų biudžete (pranešėjas - Biudžeto komiteto narys Janas Mulderis (Jan MULDER, ALDE, NL). Pirmajame pranešime siūloma pervesti 5 470 mln. eurų perviršį iš 2003 m. biudžeto į 2004 m. biudžetą. Antrasis pranešimas yra susijęs su nuosavų išteklių (t. y., pertekliaus grąžinimo iš Garantijų fondo išorės veiksmams, PVM bazės, bendrųjų nacionalinių pajamų bazės prognozių) peržiūra ir techniniu įnašų, būtinų Jungtinės Karalystės permokų grąžinimui finansuoti, perskaičiavimu.
Konstituciniai reikalai
Patvirtintas Parlamento delegacijų narių skaičius
Dok.: B6-0035/2004
Rugsėjo 14 d. Parlamentas nusprendė sudaryti šias delegacijas:
D01 Delegaciją ryšiams su Šveicarija, Islandija ir Norvegija bei Europos Ekonominės Erdvės (EEE) jungtiniame parlamentiniame komitete: 17 narių, D02 Delagaciją ryšiams su Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Serbija ir Juodkalnija (įskaitant Kosovą): 15 narių, D03 Delegaciją ES ir Rusijos parlamentinio bendradarbiavimo komitete: 31 narys, D04 Delegaciją ES ir Ukrainos parlamentinio bendradarbiavimo komitete: 16 narių, D05 Delegaciją ES ir Moldovos parlamentinio bendradarbiavimo komitete: 14 narių, D06 Delegaciją ryšiams su Baltarusija: 15 narių, D07 Delegaciją ES ir Kazachstano, ES ir Kirgizijos ir ES ir Uzbekistano parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose bei Delegaciją ryšiams su Tadžikistanu, Turkmėnistanu ir Mongolija: 19 narių, D08 Delegaciją ES ir Armėnijos, ES ir Azerbaidžano ir ES ir Gruzijos parlamentinio bendradarbiavimo komitetuose: 18 narių, D09 Delegaciją ryšiams su Izraeliu: 20 narių, D10 Delegaciją ryšiams su Palestinos įstatymų leidybos taryba: 20 narių, D11 Delegaciją ryšiams su Magrebo šalimis ir Arabų Magrebo Sąjunga (įskaitant Libiją): 20 narių, D12 Delegaciją ryšiams su Mašreko šalimis: 20 narių, D13 Delegaciją ryšiams su Persijos įlankos valstybėmis, įskaitant Jemeną: 18 narių, D14 Delegaciją ryšiams su Iranu: 19 narių, D15 Delegaciją ryšiams su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis: 34 nariai, D16 Delegaciją ryšiams su Kanada: 16 narių, D17 Delegaciją ryšiams su Centrinės Amerikos valstybėmis: 22 nariai, D18 Delegaciją ryšiams su Andų bendrijos šalimis: 17 narių, D19 Delegaciją ryšiams su Mercosur: 25 nariai, D20 Delegaciją ryšiams su Japonija: 24 nariai, D21 Delegaciją ryšiams su Kinijos Liaudies Respublika: 32 nariai, D22 Delegaciją ryšiams su Pietų Azijos valstybėmis ir Pietų Azijos regioninio bendradarbiavimo asociacija (SAARC): 22 nariai, D23 Delegaciją ryšiams su Pietryčių Azijos šalimis ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN): 19 narių, D24 Delegaciją ryšiams su Korėjos pusiasaliu: 15 narių, D25 Delegaciją ryšiams su Australija ir Naująja Zelandija: 20 narių, D26 Delegaciją ryšiams su Pietų Afrika: 14 narių, D27 Delegaciją ryšiams su NATO Parlamentine Asamblėja: 10 narių, DM01 Delegaciją ES ir Rumunijos jungtiniame parlamentiniame komitete: 25 nariai, DM02 Delegaciją ES ir Bulgarijos jungtiniame parlamentiniame komitete: 25 nariai, DM03 Delegaciją ES ir Kroatijos jungtiniame parlamentiniame komitete: 15 narių, DM04 Delegaciją ES ir Buvusios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos jungtiniame parlamentiniame komitete: 13 narių, DM05 Delegaciją ES ir Turkijos jungtiniame parlamentiniame komitete: 25 nariai, DM06 Delegaciją ES ir Meksikos jungtiniame parlamentiniame komitete: 14 narių, DM07 Delegaciją ES ir Čilės jungtiniame parlamentiniame komitete: 15 narių,
AKR Delegaciją AKR ir ES jungtinėje parlamentinėje asamblėjoje: 77 nariai, EUROMED Delegaciją Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros šalių parlamentinėje asamblėjoje: 45 nariai.
Patvirtinta Parlamento delegacijų sudėtis
Pirmininkų sueigos pasiūlymas dėl paskyrimo į delegacijas
Balsavimas: 2004-09-15
Trečiadienį Parlamentas patvirtino EP delegacijų sudėtį. Delegacijų narių sąrašą galite rasti:
http://www3.europarl.eu.int/omk/omnsapir.so/calendar?APP=PDF&TYPE=PV1&FILE=p004-09-15ena2.pdf&LANGUE=EN.
Konsultacijos dėl Konstitucinės sutarties projekto
Balsavimai: 2004-09-14
Parlamentarai pritarė siūlymui konsultuotis su Europos Ekonominių ir socialinių reikalų bei Regionų komitetais dėl Konstitucijos, dėl kurios ES valstybių vadovai susitarė 2004 m. birželio mėn. 18 d.
Ekonominiai ir pinigų reikalai
Parlamentas: Stabilumo pakto reforma turi būti naudinga piliečiams
Tarybos ir Komisijos pranešimai dėl Stabilumo pakto
Debatai: 2004-09-15
Trečiadienį Komisija ir Taryba informavo Parlamentą apie Stabilumo pakto reformą. Europos Sąjungai pirmininkaujantys Nyderlandai pasiryžę siekti konsensuso dėl Stabilumo pakto reformos.
Pasak Nyderlandų finansų ministro Gerito Zalmo (Gerrit ZALM ) ir Ekonomikos ir pinigų politikos komisaro Choakino Almunijos (Joaquin ALMUNIA ), Stabilumo paktas turėtų būti taikomas labiau atsižvelgiant į ekonominį augimo ciklą ir demografijos pokyčius. Gerito Zalmo žodžiais, "turime pasimokyti iš praeities". Taryba ir Komisija pabrėžė būtinybę ir toliau laikytis taisyklėmis paremtos sistemos bei nekeisti nei ES sutarties, nei paties protokolo.
Parlamentarai įvairiai vertino Tarybos ir Komisijos pasisakymus. Dauguma deputatų pritarė išsakytai šių institucijų pozicijai, kad Stabilumo paktą reikia pritaikyti prie dabartinių sąlygų. Jis reikalingas Lisabonos tikslams įgyvendinti ir yra valiutos stabilumo garantas bei drausmingumo instrumentas, kurio negalima vertinti trumparegiškai. Jie akcentavo, kad bet kokia pakto reforma turi būti naudinga ES piliečiams.
Margaritos STARKEVIČIŪTĖS (ALDE, LT) nuomone, pagrindinės Stabilumo pakto nuostatos neturi būti peržiūrimos, o jų įgyvendinimo priemonės aiškiai apibrėžtos. Ji pažymėjo, jog pakto ilgalaikis tvarumas priklauso nuo ekonomikos lankstumo, įvertinant eilinių piliečių lūkesčius ir jų pasirengimą pokyčiams.
"Kartais susidaro įspūdis, kad šio pakto pagrindinis kriterijus yra fiskalinio deficito dydis, o jo vienintelis tikslas - užtikrinti euro stabilumą ir visa tai galima pasiekti tik vykdant struktūrines reformas", - kalbėjo deputatė. - "Bet ekonominių sprendimų, iš jų ir Stabilumo pakto, įgyvendinimas turi užtikrinti ES piliečių gerovės augimą ir suteikti jiems naujas galimybes realizuoti savo gebėjimus ir žinias".
"Deja, realioje ekonomikoje struktūrinės reformos paprastai pasireiškia išlaidų mažinimu socialinėms programoms, sudarančioms didžiausią lyginamąjį svorį valstybės finansų struktūroje", - pastebėjo parlamentarė. Ji prisiminė Lietuvos reformų patirtį, kad "jei nėra sukuriama aplinka palanki kapitalo ir darbo jėgos persiliejimui į našesnes veiklas iš mažai našių veiklų, t. y. gyventojams ir verslui nėra atveriamas liberalus naujų galimybių langas, struktūrinių reformų socialiniai kaštai yra labai dideli, o jų rezultatai dėl didelio pasipriešinimo nepateisina lūkesčių". Todėl M. Starkevičiūtė siūlė prioritetus teikti priemonėms, skatinančioms ekonomikos dinamizmą, individo iniciatyvas bei kūrybiškumą ir naujų darbo vietų atsiradimą visose ES šalyse narėse.
Išsamesnė informacija apie Komisijos pasiūlymą: http://europa.eu.int/rapid/pressReleasesAction.do?reference=IP/04/1062&format=HTML&aged=0&language=EN&guiLanguage=en .
Išoriniai ryšiai
EP nariai išreiškė susirūpinimą dėl situacijos Baltarusijoje
Rugsėjo 14 d. Parlamento nariai išklausė Komisijos pranešimo apie situaciją Baltarusijoje artėjant spalio 17 d. ten įvyksiančiam Konstitucijos pakeitimo referendumui, kuriame gali būti leista nuo 2006 m. A. Lukašenkai trečią kadenciją eiti prezidento pareigas. Parlamentas išreiškė susirūpinimą dėl demokratijos, žodžio laisvės varžymų ir žmogaus teisių pažeidimų bei ragino Europą nenusigręžti nuo Baltarusijos, o remti jos valstybingumo procesus.
Parlamente apžvelgdama pastarųjų metų politinę situaciją Baltarusijoje, Komisijos vicepirmininkė Lojola de Palasio (Loyola de PALACIO ) apgailestavo, jog padėtis nuo 1996 m., A. Lukašenkai tapus prezidentu, nuolat blogėja. Pasirašiusi su Baltarusija partnerystės sutartį "ES bandė atšildyti politinius santykius su šia vienintele Europoje diktatūros sukaustyta šalimi, tačiau pastangos buvo bevaisės". Baltarusijos valdžios nenoras atsiverti bendradarbiavimui su Europa trukdo vystytis šalies ekonomikai bei užgniaužia demokratijos procesus. Baltarusija galėtų gauti daug naudos dalyvaudama ES projektuose, skatinančiuose gerą kaimynystę", - kalbėjo komisarė. Ji taip pat atkreipė deputatų dėmesį į žodžio laisvės suvaržymus bei grubius žmogaus teisių pažeidimus.
Komisijos ir Parlamento atstovai pripažino, jog spalio mėn. referendumas dėl A. Lukašenkos kadencijos pratęsimo pakeičiant Konstituciją ir Baltarusijos parlamento rinkimai 2006-aisiais kelia didelį nerimą Europai. ES koordinuos savo veiksmus su Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (OSCE), ketina siųsti delegacijas ir stebėtojus į referendumą ir rinkimus bei remti demokratines šalies jėgas.
Pasisakę įvairių EP frakcijų atstovai teigė, jog reikia efektyvių priemonių demokratijai sukurti. "Baltarusija neturi valstybingumo patirties, ekonominiu ir kultūriniu požiūriu ji labai susiskaldžiusi. Todėl negalime jos izoliuoti, o turime jai padėti bei orientuoti savo pagalbą konkrečioms grupėms, kuriančioms demokratijos branduolį - vietos bendruomenėms, švietimo įstaigoms, demokratinei opozicijai, jaunimui bei NVO", - kalbėjo deputatai.
Rolandas PAVILIONIS (UEN, LT) išreiškė susirūpinimą, kad "visai netoli nuo geografinio Europos centro gyvena tauta, kuriai šiandien dar neleista kalbėti savo kalba nei mokyklose, nei universitetuose. Dar daugiau: jai neleista naudotis nei žodžio, nei sąžinės laisve".
Jis išreiškė įsitikinimą, kad "Europos Sąjungos politikos tąsa Rytų kaimynų atžvilgiu turi reikštis ne tik šio režimo pasmerkimu, bendro pobūdžio deklaracijomis, neturinčiomis rimtesnių pasekmių, bet konkrečia parama toms opozicinėms demokratinėms jėgoms, kurios nesmurtiniais metodais skleidžia demokratijos, pliuralizmo idėjas ir siekia, kad baltarusių tauta gyventų žmogaus teises ir laisves išpažįstančioje šalyje". Štai kodėl kartu su kolega Konradu Šymanskiu (Konrad SZYMAŃSKI , UEN, PL) jis siūlo Sacharovo premiją skirti tiems, kurie lems Baltarusijos ateitį - opoziciniam jaunimo judėjimui ZUBR, kaip visų nepaklūstančių režimui ir laisvos Baltarusijos ateitį lemiančių jėgų simboliui. . Laima Liucija ANDRIKIENĖ , PPE/DE, LT) išreiškė susirūpinimą dėl manipuliacijos informacija šalyje: "Baltarusijos žmonės mažai žino apie tai, kad jų padėtis, jų gyvenimas rūpi mums. EP, kitų demokratinio pasaulio institucijų, lyderių pasisakymai šia tema, jei ir pasiekia Baltarusiją, tai gerokai iškraipyti, pateikiami Baltarusijos piliečiams kaip pasaulinio kapitalizmo noras, bandymai diktuoti baltarusiams, kaip jiems reikia gyventi. Kadangi kompiuterizacijos laipsnis toje šalyje yra menkas, didžioji visuomenės dalis "maitinama" tik valstybine propaganda". L. Andrikienė ragino siekti, kad objektyvi informacija pasiektų Baltarusijos piliečius jiems įprastais kanalais. Ji pasiūlė 2005 m. ES biudžete numatyti lėšų radijo, televizijos laidoms baltarusių ir rusų kalbomis rengti. Programas galima būtų rengti kartu su baltarusių žurnalistais ir transliuoti jas iš kaimyninių šalių - Lietuvos, Lenkijos, kaip tai buvo daroma iki 2001 metų. "Keli milijonai eurų per metus ES nenuskurdintų, tačiau, mano manymu, būtų kur kas efektyvesnis pilietinių, demokratinių iniciatyvų ir tradicijų stiprinimo būdas, nei siųsti Europos Parlamento, Europos Sąjungos delegacijas stebėti rinkimus, atlikti monitoringą, fiksuoti situaciją de facto ", - pasisakė parlamentarė.
EP smerkia režimą Baltarusijoje
Pasiūlymai dėl rezoliucijų - Situacija Baltarusijoje
Dok.: B6-0038/2004 , B6-0040/2004 , B6-0041/2004 , B6-0051/2004 , B6-0052/2004 , B6-0053/2004
Balsavimas: 2004-09-16
Parlamentas susirūpinęs dėl Baltarusijos prezidento A. Lukašenkos režimo, gniaužiančio bet kokią politinę opoziciją, žodžio laisvę, dėl žmogaus teisių pažeidimų šalyje, dingusių žmonių - skelbiama rugsėjo 16 d. priimtoje (499 balsai už, prieš - 20, 26 susilaikė) Parlamento rezoliucijoje.
Parlamentas ragino Baltarusijos valdžios institucijas garantuoti sąžiningus parlamento rinkimus, leidžiant opozicinėms partijoms dalyvauti rinkimuose ir prašė Ministrų Tarybą leisti siųsti Parlamento delegaciją stebėti šiuos rinkimus. Įvardindamas rinkimus kaip demokratijos atstatymą šalyje, Parlamentas kvietė Baltarusijos piliečius aktyviai juose dalyvauti. Deputatai griežtai kritikavo prezidento A. Lukašenkos ketinimus prasitęsti savo kadencijos terminą surengiant referendumą ir taip pakeičiant Baltarusijos Konstitucijos nuostatas.
Deputatai taip pat ragino nedelsiant išlaisvinti Valerijų Levonevskį, Aleksandrą Vasiljevą, Michailą Larinichą ir kitus politinius kalinius. Parlamentas pažymėjo, jog tolesnė ES santykių su Baltarusija raida priklausys nuo šalies reformų ir demokratizacijos procesų pažangos.
Situacija Irake
Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl situacijos Irake
Debatai: 2004-09-15
Balsavimas: 2004-09-16
Trečiadienį Komisija ir Nyderlandų užsienio reikalų ministras Benas Botas (Ben BOT ) įvertino situaciją Irake, o ketvirtadienį parlamentarai priėmė rezoliuciją šiuo klausimu.
Kalbėdamas Tarybos vardu Benas Botas apgailestavo, jog Europos Sąjungoje nėra vieningos nuomonės dėl karo Irake. "Tačiau ES vieningai pasisako už Irako atstatymą", - pažymėjo jis. Tai parodo ir Chaviero Solanos (Javier SOLANA ) pasiūlyta vidutinės trukmės strategija dėl Irako, ir Komisijos ES - Irako įsipareigojimų dokumentas. ES nuosekliai rėmė Irako laikinosios vyriausybės darbą. Sąjungos vaidmuo Irako atstatyme, jo nuomone, turi apimti socialinę, politinę ir ekonominę dimensiją. Ji turi prisidėti prie konfliktų valdymo, Irako policijos pajėgumo stiprinimo, remti 2005 m. sausio mėn. įvyksiančius rinkimus. Ministras taip pat užsiminė apie Europos Komisijos Delegatūros Irake įkūrimo svarbą.
Išorinių reikalų komisaras Krisas Patenas (Chris PATTEN ) patvirtino, kad ES šalių nesutarimai Irako atžvilgiu parodė, jog nėra vieningos ES užsienio reikalų politikos ir jie buvo viena iš kebliausių ES išorinės politikos situacijų per penkerius komisaro kadencijos metus.
K. Patenas kvietė ES remti rinkimus organizuojančią laikinąją Irako vyriausybę ir užsiminė, jog dabartinėmis aplinkybėmis Sąjungai siųsti stebėtojų delegacijas yra pernelyg pavojinga. Komisaras patikino ieškosiąs būdų, kaip užtikrinti stiprų ES vaidmenį Irako valstybingumo ir demokratiškumo plėtojimo procese. Komisaras neatmetė galimybės, kad Komisijos Delegatūros atidarymas, nors nesaugiomis sąlygomis ir brangiai kainuosiantis, būtų vienas iš geriausių būdų šaliai padėti. K. Patenas priminė parlamentarams, kad šiais metais ES skyrė 200 mln. eurų Irakui atstatyti ir vylėsi, jog tokia pati suma bus paskirta kitais metais.
Kalbėdamas apie JAV ir Europos santykius, K. Patenas pažymėjo, kad šiuo metu JAV administracija kur kas labiau suinteresuota multilateralizmu ir Jungtinėmis Tautomis nei prieš karo pradžią. Europa turėtų rasti būdą tapti JAV "superpartnere", jei Amerika pagaliau atkreiptų dėmesį į savo sąjungininkus. "Europos ir Amerikos piliečiai, kuriems gresia tos pačios problemos ir pavojai, nusipelno daugiau nei arogancijos ir jėgos diktato priešpriešos", - teigė komisaras.
Chosė Ignasijas Salafranka Sančes-Neira (José Ignacio SALAFRANCA SÁNCHEZ-NEYRA, PPE-DE, ES ) pareiškė, jog sprendžiant Irako problemą, turi aktyviai dalyvauti visa tarptautinė bendruomenė, o ne vien tik JAV. Jis išreiškė susirūpinimą, kad Taryba nenumatė papildomų priemonių Irako finansavimui, kaip siūlė Komisija su Parlamentu bei kritikavo pakankamai pasyvią Tarybos poziciją dėl prancūzų žurnalistų ir italių savanorių išlaisvinimo.
Masimas Dalema (Massimo D'ALEMA, PSE, IT) apgailestavo, kad "besitęsiantys karo vaizdai Irake nepalieka vietos jokiam optimizmui". Jis kvietė nutraukti karinius veiksmus. Karas, pasak jo, - tai tragiška klaida, galinti "sukiršinti civilizacijas ir toliau skatinti terorizmą". Jis kritikavo JAV administraciją už neteisingą kovos prieš terorizmą taktiką, ragino leisti Jungtinėms Tautoms labiau įsitraukti į taikos atstatymo procesus. Grehemas Vatsonas (Graham R. WATSON , ALDE, UK) pažymėjo, jog Europa turėtų kuo skubiau prisidėti prie Irako atstatymo: "Turime sustabdyti smurto plitimą šiame krašte ir visame regione". Jis taip pat pripažino, kad "amerikiečių taikos palaikymo pastangos tiesiog maitina irakiečių rezistenciją". ES siūlys įvairią pagalbą Irakui atstatyti, bet deputato nuomone, 200 mln. eurų finansinė parama Irakui šiems metams nėra pakankama.
Andželika Ber (Angelika BEER, VERTS/ALE, DE) papildė pasisakiusių kolegų nuomonę, sakydama, jog ES interesas yra ne tik taika Irake, bet ir Artimuosiuose Rytuose - Izraelyje bei Palestinoje. Ji pasisakė už kuo skubesnį Vakarų karinių pajėgų išvedimą iš Irako.
Vitorijas Emanuelis Anjoletas (Vittorio Emanuele AGNOLETTO, GUE/NGL, IT) tvirtino, kad šiuo metu svarbiausias Europos tikslas yra išsaugoti pagrobtųjų prancūzų ir italų įkaitų gyvybes, kad būtų išvengta beprasmiškų aukų.
Bastiano Belderio (Bastiaan BELDER , IND/DEM, NL) nuomone, konstruktyvus irakiečių balsas turi būti išgirstas ne tik EP Strasbūre, bet ir pasaulio politikos lygmeniu. Jis pasisakė už federalinį sprendimą atstatyti Iraką, net jei šios šalies kaimyninės valstybės tam nepritaria.
Roberta Andželili (Roberta ANGELILLI, UEN, IT) tvirtino, jog Europai nepasisekė įgyvendinti turėtų gerų ketinimų ne dėl to, kad Amerika pernelyg intensyviai veikia tarptautinėje arenoje, bet dėl to, kad Europa yra bejėgė ir silpna. Deputatė ragino ES dėti visas pastangas išlaisvinti įkaitus Irake.
Ryšardas Čarneckis (Ryszard CZARNECKI NI, PL) kvietė ES palikti nesutarimus praeityje ir vieningai ieškoti būdų, kaip padėti Irakui.
Parlamentas ragina kuo skubiau išlaisvinti įkaitus Irake
Pasiūlymai dėl rezoliucijų - Situacija Irake
Dok.: B6-0028/2004 , B6-0031/2004 /rév, B6-0032/2004 , B6-0033/2004 , B6-0034 /2004, B6-0043/2004
Balsavimas: 2004-09-16
Rugsėjo 16 d. Europos Parlamentas (533 balsais už, 43 - prieš, 26 susilaikė) priėmė rezoliuciją dėl situacijos Irake. Ši rezoliucija priimta būtent dabar, kai politinė ir saugumo situacija Irake itin nestabili, žūsta daug europiečių, irakiečių bei tarptautinio bloko kariškių. Pirmiausia deputatai griežtai pasmerkė visus teroristų išpuolius prieš civilius, religines mažumas, policijos pajėgas bei įkaitų, jų tarpe žurnalistų ir NVO darbuotojų, pagrobimus, itin žiaurias nebaudžiamas žmogžudystes. Parlamentarai teigė, jog būtina dėti visas pastangas sustabdyti smurtinį pasipriešinimą Irako laikinosios vyriausybės ir tarptautinės bendruomenės vykdomam demokratijos diegimui.
Deputatai ypač smerkė prancūzų žurnalistų Kristiano Česno (Christian Chesnot) ir Džordžo Malbruno (Georges Malbrunot), italių humanitarinės paramos darbuotojų Simonos Toretos (Simona Torretta) ir Simonos Pari (Simona Pari) bei Jungtinės Karalystės piliečio pagrobimą. EP nariai reikalavo neatidėliotino besąlyginio jų ir kitų įkaitų paleidimo bei Italijos žurnalisto Enco Baldonio (Enzo Baldoni) palaikų grąžinimo. Europarlamentarai sveikino Irako piliečių ir islamiškojo pasaulio išreikštą solidarumą dėl įkaitų išlaisvinimo. Parlamentas ragino Ministrų Tarybą, vyriausiąjį įgaliotinį BUSP ir Komisiją, bendradarbiaujant su suinteresuotomis šalimis narėmis, imtis "skubių ir konkrečių iniciatyvų šiuo klausimu" bei kvietė naująją Irako vyriausybę ir religines šalies bendruomenes griežtai, aiškiai ir nedviprasmiškai pasmerkti bet kokias terorizmo formas.
Rezoliucijoje dar kartą pabrėžiamas ES pasiryžimas padėti atstatyti Iraką ir reintegruoti jį į tarptautinę bendruomenę kaip "suverenią, nepriklausomą ir demokratinę valstybę partnerę". Tikimasi, kad 2005 m. sausio mėn. rinkimai į nacionalinę asamblėją bus laisvi ir teisingi bei bus užtikrinta teisė juose dalyvauti moterims.
Deputatai palaikė Komisijos siūlymą Irako atstatymui skirti 200 mln. eurų ir kitais metais. Šiame Komisijos siūlyme Taryba raginama, įgyvendinant šį įsipareigojimą, naudoti lankstumo instrumentus, kad nebūtų sumažintos lėšos kitoms ES išorinės politikos sritims.
Parlamentas rekomendavo Užsienio reikalų komitetui parengti išsamų pranešimą apie situaciją Irake, kuriame būtų atsižvelgta į karo pasekmes ir šalies atstatymo bei padėties stabilizavimo problemas.
Saugumas ir gynyba
Parlamentas smerkia globalinį terorizmą
Tarybos ir Komisijos pareiškimai apie Beslano įkaitų krizę ir kovą prieš terorizmą
Debatai: 2004-09-15
` Trečiadienį Taryba, Komisija ir Parlamentas, prisimindami Beslano įkaitų tragediją, griežtai pasmerkė tarptautinį terorizmą ir išreiškė nuoširdžią užuojautą Beslano aukų šeimoms.
"Terorizmas neturi sienų, tad saugumo klausimai neturi būti skirstomi į vidaus ir išorinius", - pabrėžė Nyderlandų užsienio reikalų ministras Benas Botas (Ben BOT ). "ES remiasi vertybių sistema, pagal kurią kovoje prieš terorizmą negalime paminti žmogaus teisių, o turime stiprinti šalių bendradarbiavimą vidaus reikalų, saugumo srityse", - pasisakė išorinių santykių komisaras Krisas Patenas (Chris PATTEN ). "Pastarieji teroristų išpuoliai parodė, kad Čečėnija yra terorizmo šaltinis, kuris gimė dėl Rusijos vykdomos kolonijinės politikos. V. Putino politika gimdo terorizmą, jis bando plėsti caristinę valdžią papuošdamas demokratijos kaspinėliais. Rusijos prezidentas privalo keisti politiką Čečėnijos atžvilgiu ir ieškoti kitų šios problemos sprendimų - ne nuolatiniu smurtu, o politiniu dialogu", - pastebėjo parlamentarai. Santykiuose su Rusija ES pasirengusi stiprinti bendradarbiavimą techniniu lygmeniu, gerinti pinigų srautų kontrolę ir žengti kitus reikalingus žingsnius.
Vytautas LANDSBERGIS (PPE/DE, LT), pasisakydamas apie tragediją Beslane, atkreipė dėmesį į veidmainišką Rusijos politiką: "Kai šiandien Rusijos valdžia skelbia, kad kovos prieš terorizmą bet kur, tai gali atrodyti nauja ir teigiama. Galbūt atsiveria durys bendroms pastangoms Irake, Afganistane, stabdyti teroro akcijas Katare ir kitur be selekcijos. Kai Rusijos valdžia smerkia dvigubus standartus, atsiranda vilties, kad bus persekiojami ir rusų teroristai". Europarlamentaras prisiminė 1991 m. liepos 31 d. naktį, kai Rusijos "juodųjų berečių" atstovai šaltakraujiškai nužudė septynis Lietuvos pasienio sargybinius. "Nusikaltėliai žinomi, jie gyvena Rusijoje apsaugoti ir aprūpinti jos valdžios, kuri atsisako bendradarbiauti su Vilniumi dėl teisingumo. Tiek daug kalbėdami apie kovą prieš terorizmą, Rusijos vadovai ne vienu atveju rodo dvigubų standartų ir veidmainystės pavyzdį. Europos Sąjunga galėtų paraginti juos keisti šią elgseną", - tvirtino deputatas. Jis taip pat atkreipė parlamentarų dėmesį į Čečėnijos vyriausybės pareiškimą Beslano krizės pradžioje, kuriame ji apgailestauja, kad Jungtinių Tautų Saugumo Taryba niekad nepasmerkė ir nepareiškė užuojautos dėl 42000 čečėnų vaikų, kurie "buvo užmušti Čečėnijoje Rusijos valdžios įsakymu". "Klysta tie, kurie sako: "pirmiau pergalė, paskui taika". Tai akligatvis. Reikia, kad ateitų kita samprata: "taika yra pergalė", - baigė pasisakymą V. Landsbergis.
Vystymasis ir bendradarbiavimas
Žiaurumai Sudane "prilygsta genocidui"
Pasiūlymas dėl rezoliucijos - Humanitarinė situacija Sudane
Dok.: B6-0065/2004
Balsavimas: 2004-09-16
Ketvirtadienį Parlamentas (566 balsai už, 6 - prieš ir 16 susilaikė) priėmė rezoliuciją dėl Sudano Darfūro regiono. Priimtoje rezoliucijoje teigiama, jog pagal Genocido konvenciją, tokie žmogaus teisių pažeidimai, kuriuos kenčia Darfūro civiliai gyventojai "gali būti prilyginti genocidui". Atsargiai panaudodami šį terminą deputatai siekė pabrėžti įvykdytų nusikaltimų prieš nekaltus gyventojus žiaurumą.
Šešių EP narių delegacija rugsėjo 2–7 d. lankėsi Chartume, Sudano Darfūro regione ir Abechės mieste Čade. Po susitikimų su Sudano valdžios atstovais, pabėgėliais, humanitarinės paramos darbuotojais ir Afrikos Sąjungos stebėtojais, delegacija rugsėjo 14 d. Parlamente pasidalino mintimis apie humanitarinės katastrofos nuniokotą Darfūro regioną.
Parlamentas griežtai pasmerkė Sudano vyriausybės sąmoningai remiamus išpuolius prieš civilius gyventojus. Deputatai išreiškė susirūpinimą dėl moterų, kurių dauguma buvo išprievartautos, ir vaikų padėties bei ragino visas konflikto šalis į karo tarnybą neverbuoti jaunesnių nei 18 metų asmenų. Siekdami sustabdyti plintantį smurtą, deputatai paragino JT Saugumo Tarybą apsvarstyti draudimo įvežti ginklus į Sudaną klausimą ir kitas tikslines sankcijas prieš asmenis, šiurkščiai pažeidusius žmogaus teises ir atsakingus už kitus žiaurumus.
Parlamentas mano, kad Sudanas dešimtmečiais pasižymėjo netinkamu valdymu, žemu išsivystymo lygiu ir ekonomine bei politine tam tikrų bendruomenių ir regionų atskirtimi, ir kad tokia situacija yra esminė konflikto Darfūre priežastis.
Deputatai pasisakė už konflikto sprendimą politinėmis, o ne karinėmis priemonėmis. Jų manymu, Sudano vyriausybei reikėtų aktyviau dalyvauti Afrikos Sąjungos rengiamose taikos derybose Nigerijos sostinėje Abudžoje ir griežtai laikytis paliaubų susitarimo.
Parlamentas ragino apsvarstyti tarptautinių policijos pajėgų įkūrimo klausimą siekiant sustiprinti civilių gyventojų, kuriems gresia pavojus, gynimą ir saugumą. Šios pajėgos konsultuotų Sudano policiją ir ją remtų bei atkurtų civilių gyventojų pasitikėjimo policija ir saugumo jausmą. Rezoliucijoje taip pat pabrėžiama, kad būtina nedelsiant skirti ES lėšų humanitarinei pagalbai ir Afrikos Sąjungai finansuoti.
EP delegaciją sudarė Luiza Morgantini (Luisa MORGANTINI , GUE/NGL, IT), Jana Hybaskova (Jana HYBASKOVA , PPE-DE, CZ), Glenis Kinok (Glenys KINNOCK , PSE, UK), Ana Gomes (Ana GOMES , PSE, PT), Fijona Hol (Fiona HALL , ALDE, IK) ir Ema Bonino (Emma BONINO , ALDE, IT).
Plėtra
Finansinė parama Kipro turkų bendruomenei
Kipro turkų bendruomenės ekonominis vystymasis
Balsavimas: 2004-09-14
Rugsėjo 14 d. parlamentarai atmetė prašymą taikyti skubos tvarką reglamento projektui, kuriuo siekiama skirti 259 mln. eurų finansinę paramą Kipro turkų bendruomenei. Šis klausimas vėl bus svarstomas Užsienio reikalų komitete.
Teisingumas ir vidaus reikalai
Buvusios Jugoslavijos Tarptautinis baudžiamasis teismas
Jean-Louis BOURLANGES (ALDE, FR)
Buvusios Jugoslavijos Tarptautinis baudžiamasis teismas
Dok.: A6-0006/2004
Debatai: 2004-09-14
Balsavimas: 2004-09-16
Rugsėjo 16 d. Parlamento nariai balsavo už prašymą teikti skubos tvarką Tarybos reglamentui, nustatančiam tam tikras ribojančias priemones siekiant paremti veiksmingą Buvusios Jugoslavijos Tarptautinio baudžiamojo teismo (BJTBT) įgaliojimų vykdymą.
2004 m. kovo 30 d. ES valstybės, siekdamos paremti veiksmingą BJTBT įgaliojimų vykdymą, pakvietė Komisiją pateikti reglamento projektą dėl kai kurių fondų ir finansinių šaltinių užšaldymo. Europos Komisija siūlo užšaldyti trijų asmenų - Antės Gotovinos (Ante GOTOVINA ), Radovano Karadžičiaus (Radovan KARADZIC ), Ratko Mladičiaus (Ratko MLADIC ) - turtą.
Žmogaus teisės
ASEM viršūnių susitikimas (Azijos - Europos susitikimas)
ASEM viršūnių susitikimas (Azijos - Europos susitikimas)
Dok.: B6-0046/2004 , B6-0048/2004 , B6-0056/2004 , B6-0059/2004 , B6-0061/2004
Debatai: 2004-09-16
Balsavimas: 2004-09-16
Parlamentas priėmė rezoliuciją.
Voivodina: mažumų terorizavimas
Voivodina: mažumų terorizavimas
Dok.: B6-0045/2004 , B6-0049/2004 , B6-0055/2004 , B6-0057/2004 , B6-0060/2004 , B6-0062/2004 , B6-0064/2004
Debatai: 2004-09-16
Balsavimas: 2004-09-16
Parlamentas priėmė rezoliuciją.
Maldyvų salos
Maldyvų salos
Dok.: B6-0044/2004 , B6-0047/2004 , B6-0054/2004 , B6-0058/2004 , B6-0063/2004
Debatai: 2004-09-16
Balsavimas: 2004-09-16
Parlamentas priėmė rezoliuciją.
Aplinka
Nykstančių gyvūnų ir augalų tarptautinės prekybos konvencija (CITES)
Pasiūlymas dėl rezoliucijos - CITES konvencija
Dok.: B6-0029/2004
Balsavimas: 2004-09-16
Ketvirtadienį priimtoje rezoliucijoje (542 balsai už, prieš - 15, 15 susilaikė) Parlamentas kvietė Komisiją ir šalis nares laikytis prevencinio principo spalio 2-14 d. įvyksiančiame Nykstančių gyvūnų ir augalų tarptautinės prekybos konvencijos narių (CITES) susitikime Tailande. CITES yra didžiausias iš visų buvusiųjų pasaulinis laukinės augalijos ir gyvūnijos išsaugojimo susitarimas, kurį pasirašė 166 šalys, įskaitant 25 valstybes nares, užkertantis kelią laukinės faunos ir floros rūšių išnaudojimui, kylančiam dėl tarptautinės prekybos.
Transportas
Priemonės oro transportui dėl išmetamų teršalų
Pasiūlymai dėl rezoliucijų - Tarptautinės civilinės aviacijos organizacija (ICAO)
Dok.: B6-0037/2004 , B6-0039/2004 , B6-0042/2004 , B6-0050/2004
Balsavimas: 2004-09-16
Parlamentas priėmė jungtinę keturių EP frakcijų parengtą rezoliuciją dėl priemonių taikymo oro transportui dėl išmetamų teršalų. Išreikšdamas susirūpinimą dėl augančio oro transporto emisijų poveikio klimato atšilimui, Parlamentas paprašė Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją nepriimti Monrealyje įvyksiančioje sesijoje rezoliucijos A35/WP77 priedo Nr. 1, kuriame atmetama galimybė tarptautinėje aviacijoje naudoti ekonomines, fiskalines ar pasaulines su prekyba leidimais dėl išmetamų teršalų susijusias priemones.
Balsavimo rezultatai: 316 balsai už, 20 - prieš, 206 - susilaikė.
Žuvininkystė
ES - Mauricijaus žvejybos susitarimas
Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytus Europos ekonominės bendrijos ir Mauricijaus vyriausybės susitarime dėl žvejybos Mauricijaus vandenyse, nuo 2003 m. gruodžio 3 d. iki 2007 m. gruodžio 2 d. sudarymo. [ COM(2004)0197 - C5-0179/2004 - 2004/0071(CNS)]
Dok.: A6-0001/2004
Balsavimas: 2004-09-15
Parlamentas priėmė (415 balsais už, 56 - prieš, 67 susilaikė) pranešimą dėl ES-Mauricijaus žvejybos susitarimo.
ES - Madagaskaro žvejybos susitarimas
Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl protokolo, nustatančio tuno žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytus Europos ekonominės bendrijos ir Madagaskaro Demokratinės Respublikos susitarime dėl žvejybos Madagaskare, nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., sudarymo [ COM(2004)0218 - C5-0186/2004 - 2004/0070(CNS)]
Dok.: A6-0002/2004
Balsavimas: 2004-09-15
Parlamentas priėmė (507 balsais už, 68 - prieš, 86 susilaikė) pranešimą dėl ES - Madagaskaro žvejybos susitarimo.
ES - Žaliojo kyšulio žvejybos susitarimas
Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento dėl susitarimo sudarymo pasikeičiant raštais dėl protokolo, nustatančio žvejybos galimybes ir finansinį įnašą, numatytus Europos ekonominės bedrijos ir Žaliojo Kyšulio Respublikos susitarime dėl žvejybos prie Žaliojo Kyšulio krantų, pratęsimo laikotarpiui nuo 2004 m. liepos 1 d. iki 2005 m. birželio 30 d. [ COM(2004)0183 - C5-0189/2004 - 2004/0058(CNS)]
Dok.: A6-0003/2004
Balsavimas: 2004-09-15
Parlamentas priėmė (490 balsais už, 71 - prieš, 109 susilaikė) pranešimą dėl ES - Žaliojo kyšulio žvejybos susitarimo.
EP darbo tvarkos taisyklės
2005 m. EP plenarinių sesijų tvarkaraštis
Rugsėjo 14 d. Parlamentas balsavo dėl plenarinių sesijų tvarkaraščio 2005 m. Nuspręsta palikti balandžio mėnesį numatytą tvarkaraštį:
SAUSIS
VASARIS
KOVAS
3
10
17
24
31
7
14
21
28
7
14
21
28
4
11
18
25
1
8
15
22
1
8
15
22
29
5
12
19
26
2
9
16
23
2
9
16
23
30
6
13
20
27
3
10
17
24
3
10
17
24
31
7
14
21
28
4
11
18
25
4
11
18
25
1
8
15
22
29
5
12
19
26
5
12
19
26
2
9
16
23
30
6
13
20
27
6
13
20
27
BALANDIS
GEGUŽĖ
BIRŽELIS
4
11
18
25
2
9
16
23
30
6
13
20
27
5
12
19
26
3
10
17
24
31
7
14
21
28
6
13
20
27
4
11
18
25
1
8
15
22
29
7
14
21
28
5
12
19
26
2
9
16
23
30
1
8
15
22
29
6
13
20
27
3
10
17
24
2
9
16
23
30
7
14
21
28
4
11
18
25
3
10
17
24
1
8
15
22
29
5
12
19
26
LIEPA
RUGPJŪTIS
RUGSĖJIS
4
11
18
25
1
8
15
22
29
5
12
19
26
5
12
19
26
2
9
16
23
30
6
13
20
27
6
13
20
27
3
10
17
24
31
7
14
21
28
7
14
21
28
4
11
18
25
1
8
15
22
29
1
8
15
22
29
5
12
19
26
2
9
16
23
30
2
9
16
23
30
6
13
20
27
3
10
17
24
3
10
17
24
31
7
14
21
28
4
11
18
25
SPALIS
LAPKRITIS
GRUODIS
3
10
17
24
31
7
14
21
28
5
12
19
26
4
11
18
25
1
8
15
22
29
6
13
20
27
5
12
19
26
2
9
16
23
30
7
14
21
28
6
13
20
27
3
10
17
24
1
8
15
22
29
7
14
21
28
4
11
18
25
2
9
16
23
30
1
8
15
22
29
5
12
19
26
3
10
17
24
31
2
9
16
23
30
6
13
20
27
4
11
18
25
