A6-0396/2008
31.10.2008
***I
PRANEŠIMAS
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
(COM(2008)0450 – C6‑0280/2008 – 2008/0149(COD))
Vystymosi komitetas
Pranešėjas:
Gay Mitchell
Nuomonės referentas(*):
Reimer Böge , Biudžeto komitetas
Stéphane Le Foll , Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 47 straipsnis
PE 409.786v02-00
Procedūrų sutartiniai ženklai
* Konsultavimosi procedūra
balsavusių narių balsų dauguma
**I Bendradarbiavimo procedūra (pirmasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma
**II Bendradarbiavimo procedūra (antrasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
*** Pritarimo procedūra
visų Parlamento narių balsų dauguma, išskyrus EB sutarties 105, 107, 161 ir 300 straipsniuose bei ES sutarties 7 straipsnyje numatytus atvejus
***I Bendro sprendimo procedūra (pirmasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma
***II Bendro sprendimo procedūra (antrasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendrajai pozicijai visų Parlamento narių balsų dauguma atmetama arba taisoma bendroji pozicija
***III Bendro sprendimo procedūra (trečiasis svarstymas)
balsavusių narių balsų dauguma pritariama bendram tekstui
(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į Komisijos pasiūlytą teisinį pagrindą.)
Teisės akto pakeitimai
Parlamento pakeitimų tekstas paryškinamas pusjuodžiu kursyvu . Iš dalies keičiančiuose aktuose esamos nuostatos tekstas, kurio Komisija nepakeitė, bet nori keisti Parlamentas, paryškinamas pusjuodžiu šriftu. Parlamento išbrauktos šio teksto dalys žymimos laužtiniais skliaustais: […]. Paryškinimas paprastu kursyvu parodo atitinkamiems skyriams tas teisės akto projekto vietas, kurias siūloma taisyti rengiant galutinį tekstą (pvz., tekste tam tikra kalba paliktas akivaizdžias klaidas ar praleistas vietas). Pasiūlytiems tokio pobūdžio pataisymams reikalingas atitinkamų skyrių sutikimas.
TURINYS
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS...........................5
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................40
Biudžeto komiteto NUOMONĖ....................................................................................44
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto NUOMONĖ...........................................55
PROCEDŪRA...........................................................................................................................81
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 47 straipsnis
EUROPOS PARLAMENTO TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PROJEKTAS
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
( COM(2008)0450 – C6‑0280/2008 – 2008/0149(COD) )
(Bendro sprendimo procedūra: pirmasis svarstymas)
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai ( COM(2008)0450 ),
– atsižvelgdamas į EB sutarties 251 straipsnio 2 dalį ir 179 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija jam pateikė pasiūlymą ( C6‑0280/2008 ),
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Plėtros komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones ( A6‑0396/2008 ),
1. pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais;
2. mano, kad pasiūlyme dėl teisės akto nurodyta orientacinė suma nesuderinama su daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategorijos viršutine riba, jei viršutinė riba nebus pakoreguota pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo
OL C 139, 2006 6 14, p. 1. nuostatas; mano, kad šios priemonės finansavimas neturėtų kelti grėsmės kitų prioritetų ir dabartinių įsipareigojimų finansavimui;
3. pabrėžia, kad tuo atveju, kai biudžeto valdymo institucija nusprendžia pritarti nuostatai priimti teisėkūros pasiūlymą, turi būti taikomos 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 14 punkto nuostatos; pažymi, kad Parlamentas pradės derybas su kita biudžeto valdymo institucija, kad susitarimas dėl šios priemonės finansavimo būtų pasiektas laiku;
4. mano, kad per šias derybas dvi biudžeto valdymo institucijos turėtų ištirti visas finansavimo galimybes, įskaitant galimybę padidinti neatidėliotinos pagalbos rezervą; mano, kad bendra finansavimo suma privalo neviršyti 1 mlrd. eurų;
5. paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai.
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl reglamento
1 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(1) Dėl pastaruoju metu sparčiai didėjančių maisto kainų daug besivystančių šalių ir jų gyventojų atsidūrė kritinėje padėtyje. Kadangi yra pavojus, kad dar keli šimtai milijonų žmonių atsidurs itin dideliame skurde, būtina labiau solidarizuotis su šiais gyventojais.
(1) Dėl pastaruoju metu sparčiai didėjančių maisto kainų (tai buvo įmanoma numatyti dėl padėties, susijusios su žemės ūkio ir maisto produktų pasaulinių rinkų pasiūla ir paklausa) daug besivystančių šalių ir jų gyventojų atsidūrė kritinėje padėtyje. Kadangi dėl maisto produktų krizės, prie kurios prisideda finansinė ir energetikos krizė ir aplinkos nykimas (taip pat klimato atšilimas, vandens stygius, biologinės įvairovės nykimas ), yra pavojus, kad dar keli šimtai milijonų žmonių atsidurs itin dideliame skurde, būtina labiau solidarizuotis su šiais gyventojais. Atsižvelgiant į visus duomenis apie maisto produktų rinkų ateitį galima daryti išvadą, kad ši maisto produktų krizė, kurią patiria Pietų ir Šiaurės pusrutulio skurdžiausi gyventojai, truks ir ateinančius metus.
Pagrindimas
La crise alimentaire que nous vivons n'est pas un accident. Nous avons une idée de l'évolution future de l'offre et de la demande mondiale en produits agricoles et alimentaires. D'ici 2050 il y aura 3 milliards d'habitants en plus sur la planète. Il faudra produire deux fois plus et mieux en valorisant plus efficacement l'ensemble des ressources et en préservant davantage les écosystèmes et les équilibres naturels. Il conviendra aussi d'assurer une certaine régulation de l'économie agricole afin d'éviter les catastrophes alimentaires et les trop grands risques de spéculations sur les marchés de l'alimentation.
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl reglamento
1 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(1a) Tarptautinio vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimo (angl. IAASTD) organizacija per paskutinę tarpvyriausybinę plenarinę sesiją, įvykusią 2008 m. balandžio mėn. Johanesburge (Pietų Afrika), priėmė bendrą ataskaitą tvaraus pasaulinio žemės ūkio klausimu,
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl reglamento
2 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(2) Todėl šiuo reglamentu turėtų būti sukurta greito reagavimo į didelių maisto kainų besivystančiose šalyse sukeltą krizinę padėtį finansavimo priemonė.
(2) Todėl šiuo reglamentu turėtų būti sukurta greito reagavimo į didelių maisto kainų besivystančiose šalyse sukeltą krizinę padėtį finansavimo priemonė , kuri papildytų dabartinę Europos Sąjungos vystymosi politiką, kurią vykdant pernelyg ilgai nesirūpinta parama žemės ūkiui, ypač maisto produktų gamybai .
Pagrindimas
La crise alimentaire révèle au grand jour les carences des politiques de développement engagées avec les pays les plus pauvres. L'aide à l'agriculture se situe autour de 4% de l'aide au développement, alors que ce secteur reste la base de tout développement puisqu'il permet de répondre aux besoins les plus élémentaires de population souffrant de malnutrition. Dans ces régions la majorité des populations vivent en zones rurales, la majorité des mal nourris sont d'abord des agriculteurs pauvres qui ont un accès difficile aux ressources (terre, eau, énergie, engrais semences, microcrédits, services, etc.) pour produire et nourrir leurs populations. Nos politiques de développement l'ont un peu vite oublié.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl reglamento
3 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(3) Europos konsensuse dėl vystymosi[10], kurį 2005 m. lapkričio 22 d. priėmė Taryba, Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai, Europos Parlamentas ir Komisija, pabrėžiama, kad Europos bendrija (toliau – Bendrija) toliau dirbs, kad padidintų aprūpinimo maistu saugumą tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis – šis reglamentas turėtų padėti siekti šio tikslo.
(3) Europos konsensuse dėl vystymosi[10], kurį 2005 m. gruodžio 20 d. priėmė Taryba, Taryboje posėdžiavę valstybių narių vyriausybių atstovai, Europos Parlamentas ir Komisija, pabrėžiama, kad Europos bendrija (toliau – Bendrija) toliau dirbs, kad padidintų aprūpinimo maistu saugumą tarptautiniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis – šis reglamentas turėtų padėti siekti šio tikslo.
Pagrindimas
Pataisoma Konsensuso dėl vystymosi pasirašymo data.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl reglamento
4 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(4) 2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl didėjančių maisto kainų ES ir besivystančiose šalyse ir paragino Tarybą užtikrinti visų su maistu susijusių nacionalinių ir tarptautinių politikos priemonių darną, siekiant užtikrinti gyventojų teisę į maistą.
(4) 2008 m. gegužės 22 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl didėjančių maisto kainų ES ir besivystančiose šalyse[11] ir paragino Tarybą užtikrinti visų su maistu susijusių nacionalinių ir tarptautinių politikos priemonių darną, siekiant užtikrinti teisę į maistą.
Pagrindimas
Šiuo pakeitimu tekstas suderinamas su Europos Parlamento rezoliucijos tekstu, joje nėra nuorodos, susijusios su kolektyvine teisę į maistą.
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl reglamento
5 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(5) 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse. Taip pat pažymėta, kad Europos Sąjunga mobilizuos išteklius finansuoti, be pagalbos maistu, skurdžių ir pažeidžiamų gyventojų grupių saugumo tinklus, kad ES rems veiksmus, kuriais skatinama didinti žemės ūkio produktų gamybą besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą žemės ūkio žaliavų finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones; Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą sukurti pagal dabartinę finansinę sistemą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti skirtą naują fondą.
(5) 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse. Taip pat pažymėta, kad Europos Sąjunga , norėdama visapusiškai prisidėti prie pažangos siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, mobilizuos išteklius finansuoti, be pagalbos maistu, skurdžių ir pažeidžiamų gyventojų grupių saugumo tinklus, kad ES rems veiksmus, kuriais skatinama didinti žemės ūkio produktų gamybą besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą žemės ūkio žaliavų finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones; Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą sukurti pagal dabartinę finansinę sistemą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti skirtą naują fondą.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl reglamento
5 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(5a) 2008 m. birželio 20 d. posėdyje Europos Taryba dar kartą ryžtingai patvirtino savo įsipareigojimą pasiekti tikslą – iki 2010 m. bendrą oficialią pagalbą vystymuisi (OPV) padidinti iki 0,56 % BNP, o iki 2015 m. – 0,7 % BNP, kaip nustatyta Tarybos 2005 m. gegužės 24 d. išvadose, Europos Vadovų Tarybos 2005 m. birželio 16 d. ir 17 d. išvadose ir Europos konsensuse dėl vystymosi. Siekdama įvykdyti šį įsipareigojimą, ES būtinai turi planuoti daugiametį ES vystymosi pagalbos biudžetą.
Pakeitimas
8
Pasiūlymas dėl reglamento
5 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(5b) Europos Vadovų Taryba 2008 m. birželio 20 d. išvadose patvirtino, kad dėl didelių maisto kainų labai blogėja neturtingiausių pasaulio gyventojų padėtis ir kyla grėsmė pažangai siekiant visų Tūkstantmečio vystymosi tikslų, ir priėmė ES Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimo veiksmų darbotvarkę, kurioje nurodoma, kad ES yra pasiryžusi, vadovaudamasi Maisto ir žemės ūkio organizacijos (MŽŪO) konferencijos pareiškimu, skatinti pasaulinę partnerystę maisto ir žemės ūkio srityse ir nori prisiimti svarbų vaidmenį padėdama iki 2010 m. iš dalies išspręsti finansavimo trūkumo žemės ūkio, aprūpinimo maistu ir kaimo plėtros srityse problemą.
Pagrindimas
Šis Tarybos tekstas ypač aktualus rezoliucijos tikslams ir todėl turėtų būti paminėtas konstatuojamoje dalyje.
Pakeitimas
9
Pasiūlymas dėl reglamento
7 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(7) Siekiant visapusiškai spręsti artimiausias didelių maisto kainų pasekmes, reikia labai daug lėšų. Prisidėti sprendžiant šią problemą turi visa tarptautinė bendruomenė; Europos bendrija stengėsi įnešti deramą indėlį.
(7) Siekiant visapusiškai spręsti artimiausias didelių maisto kainų pasekmes, reikia labai daug lėšų ir materialinių išteklių . Prisidėti sprendžiant šią problemą turi visa tarptautinė bendruomenė; Europos bendrija stengėsi įnešti deramą indėlį.
Pagrindimas
Tinkamiausias ir veiksmingiausias būdas dabartinei maisto krizei įveikti – didinti pagalbą maistu besivystančioms šalims.
Pakeitimas
10
Pasiūlymas dėl reglamento
8 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8) Dėl tų pačių sąlygų, dėl kurių prireikė šios finansavimo priemonės (t. y. didelių maisto kainų) taip pat sumažėjo finansinės sistemos 2 išlaidų kategorijos žemės ūkio rinkos išlaidos. Iš dabartinių apskaičiavimų taip pat matyti, kad 2009 m. 2 išlaidų kategorijoje bus didelė nepaskirstytų lėšų marža.
(8) Dėl tų pačių sąlygų, dėl kurių besivystančiose šalyse kilo pavojus teisei į maistą ir prireikė šios finansavimo priemonės (t. y. didelių maisto kainų), taip pat sumažėjo daugiametės finansinės sistemos 2 išlaidų kategorijos žemės ūkio rinkos išlaidos. Iš dabartinių apskaičiavimų taip pat matyti, kad 2009 m. 2 išlaidų kategorijoje bus didelė nepaskirstytų lėšų marža. Remiantis konkretumo principu, vykdant šiame reglamente nurodytus veiksmus siekiama stiprinti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis. Su šiais veiksmais susijusios išlaidos turėtų būti padengiamos naudojant lėšas, numatytas pagal daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategoriją „ES – pasaulinė partnerė“.
Pakeitimas
11
Pasiūlymas dėl reglamento
8 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8a) Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 1 , ypač jo 23 punkte, numatomos tinkamos priemonės daugiametės finansinės programos įvairių išlaidų kategorijų viršutinėms riboms patikslinti.
1 OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
Pakeitimas
12
Pasiūlymas dėl reglamento
11 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(11) Vis dėlto tos priemonės jau iki galo mobilizuotos arba perprogramuotos 2008 m., siekiant spręsti didelių maisto kainų padėties besivystančiose šalyse neigiamą poveikį. Tas pat, tik labai ribotai galėtų būti padaryta ir 2009 m., tačiau to toli gražu nepakaktų poreikiams patenkinti.
(11) Vis dėlto tos priemonės jau iki galo mobilizuotos arba perprogramuotos 2008 m., siekiant spręsti didelių maisto kainų padėties besivystančiose šalyse neigiamą poveikį. Tas pat, tik labai ribotai galėtų būti padaryta ir 2009 m., tačiau to toli gražu nepakaktų poreikiams patenkinti. Dėl dabartinio pasaulinio maisto tiekimo stygiaus ir itin padidėjusių kainų, turint mintyje, kad tai gali tęstis ir ateityje, reikėtų stiprinti priemones, susijusias su pagalba vystymuisi, naudojant lėšas, numatytas daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategorijoje, ir nekeliant pavojaus ES žemės ūkio interesams.
Pakeitimas
13
Pasiūlymas dėl reglamento
13 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13) Vis dėlto būtina apsaugoti Europos ūkininkų interesus ir užtikrinti, kad šis pasiūlymas jokiomis aplinkybėmis nepaskatintų finansinės drausmės mechanizmo, nustatyto Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 1290/2005, taikymo.
(13) Vis dėlto būtina apsaugoti Europos ūkininkų, patiriančių didelių nuostolių dėl padidėjusių gamybos sąnaudų ir žemės ūkio gamybos, ir žuvininkystės sektoriuose, interesus ir užtikrinti, kad šis pasiūlymas jokiomis aplinkybėmis nepaskatintų finansinės drausmės mechanizmo, nustatyto Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 1290/2005, taikymo..
Pagrindimas
Taip pat reikia skirti dėmesio poveikio mažinimui, pagalbinėms restruktūrizavimo priemonėms bei kitoms naujoms problemoms, tokioms kaip didesnės gamybos sąnaudos, kurių priežastis – didesnės energijos kainos, spręsti.
Pakeitimas
14
Pasiūlymas dėl reglamento
13 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13a) Remiantis EB sutarties 276 straipsniu, priemonės maisto krizei įveikti įvykdymas patvirtinamas atliekant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.
Pakeitimas
15
Pasiūlymas dėl reglamento
13 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13b) Naujoji pagalba vystymuisi turėtų būti valdoma taip, kad būtų užtikrinamas maisto produktų tiekimas vietos gyventojams ir išvengiama tokios situacijos, kai žemės ūkio sektoriaus veikla nukreipiama tik į žaliavų eksportą į išsivysčiusias šalis. Tai prieštarautų tikslams, kurių siekiama naudojant šią priemonę, kadangi nebūtų atsižvelgiama į vietos poreikius ir kiltų pavojus, kad bus nesąžiningai konkuruojama su Europos produkcija.
Pakeitimas
16
Pasiūlymas dėl reglamento
14 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14) Dėl to riekia priimti specialią finansavimo priemonę, kuri papildytų esamas vystymosi priemones ir humanitarinės pagalbos priemonę , priimti neatidėliotinas ir papildomas priemones, kuriomis būtų greitai sprendžiamos šiuo metu besivystančiose šalyse didėjančių maisto kainų pasekmės.
(14) Dėl to reikia priimti specialią finansavimo priemonę, kuri papildytų esamas išorės finansavimo priemones, priimti neatidėliotinas ir papildomas priemones, kuriomis būtų greitai sprendžiamos šiuo metu besivystančiose šalyse didėjančių maisto kainų pasekmės.
Pagrindimas
Tik naudojant finansinę vystomojo bendradarbiavimo priemonę apsiribojama su vystymusi susijusia veikla. Daug aiškiau visas priemonės vadinti „išorės finansavimo priemonėmis“, kurios taip pat apima humanitarinės pagalbos priemonę.
Pakeitimas
17
Pasiūlymas dėl reglamento
14 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14a) Atsižvelgiant į šiuos tikslus, turėtų būti reguliariai vertinami rezultatai, gauti taikant finansavimo priemonę maisto krizei įveikti kartu su esamomis programomis, siekiant ilgą laiką stebėti žemės ūkio produkcijos gamybos sektorių struktūrinius pokyčius besivystančiose šalyse.
Pakeitimas
18
Pasiūlymas dėl reglamento
15 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(15) Pagal šią Priemonę priimtos priemonės turėtų padėti besivystančioms šalims padidinti žemės ūkio gamybą ateinančiais sezonais, greitai spręsti neatidėliotinus šalių ir jų gyventojų poreikius ir imtis pirmųjų žingsnių siekiant ateityje kiek įmanoma išvengti padėties, kai neužtikrinamas aprūpinimas maistu, taip pat padėti sumažinti didelių maisto kainų pasaulyje poveikį, padedant skurdžiausiems žmonėms, tačiau taip pat Europos vartotojams ir ūkininkams.
(15) Pagal šią Priemonę priimtos priemonės turėtų padėti besivystančioms šalims padidinti žemės ūkio gamybą ateinančiais sezonais, greitai spręsti neatidėliotinus šalių ir jų gyventojų poreikius ir imtis pirmųjų žingsnių siekiant ateityje kiek įmanoma išvengti padėties, kai neužtikrinamas aprūpinimas maistu, taip pat padėti sumažinti didelių maisto kainų pasaulyje poveikį, padedant skurdžiausiems žmonėms , smulkiems ūkininkams , taip pat Europos vartotojams ir ūkininkams. Bendrijos parama turėtų priklausyti nuo tam tikrų minimalių aplinkos apsaugos reikalavimų įgyvendinimo ir pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų laikymosi.
Pagrindimas
Europos Sąjunga turėtų skatinti skurdžias šalis laikytis tam tikrų atitinkamų aplinkos apsaugos ir darbo standartų. Komisijos pasiūlyme visiškai neatsižvelgiama į šiuos aspektus, jie dabar yra labai svarbi įvairių Europos politikos krypčių dalis.
Pakeitimas
19
Pasiūlymas dėl reglamento
15 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(15a) Finansavimo priemonė maisto krizei įveikti turėtų būti orientuota į nedidelių kreditų teikimą smulkiems žemės ūkio gamintojams besivystančiose šalyse, kurias paveikė krizė. Ši nedidelio kreditavimo priemonė turėtų būti plėtojama panašiai kaip ir atitinkamos esamos priemonės (Vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ir Europos plėtros fondas).
Pakeitimas
20
Pasiūlymas dėl reglamento
16 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16) Dėl paties šiuo reglamentu nustatomų priemonių pobūdžio reikia sukurti veiksmingas, lanksčias, skaidrias ir greitas finansavimo sprendimų priėmimo procedūras, užtikrinant glaudų susijusių institucijų bendradarbiavimą. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti įmanoma nuo 2008 m. birželio 20 d. – datos, kai paskelbtos Europos Vadovų Tarybos išvados, finansuoti jau pradėtas priemones, kurias tarptautinės organizacijos remia arba yra pasirengusios paremti, prieš šio reglamento priėmimą.
(16) Dėl paties šiuo reglamentu nustatomų priemonių pobūdžio reikia sukurti veiksmingas, lanksčias, skaidrias ir greitas finansavimo sprendimų priėmimo procedūras, užtikrinant glaudų susijusių institucijų bendradarbiavimą. Šiuo reglamentu , inter alia, turėtų būti įmanoma finansuoti jau pradėtas priemones prieš šio reglamento priėmimą nuo datos, nustatytos Europos Parlamento sprendime .
Pagrindimas
Pagalbos teikimo metodai neturėtų būti apribojami tarptautinių ar regioninių organizacijų finansavimu, kadangi kitos priemonės gali būti tinkamesnės atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes remtinose šalyse.
Pakeitimas
21
Pasiūlymas dėl reglamento
16a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16a) Reikia skirti trumpalaikes priemones, kurios padeda užtikrinti saugumo tinklą gyventojams, kuriuos tiesiogiai ir labiausiai paveikė didėjančios maisto kainos, nuo labiau struktūrinio pobūdžio priemonių, kurių paskirtis –padidinti maistui skirtų pasėlių derlių besivystančiose šalyse, siekiant išvengti, kad nepasikartotų tokia kaip esama maisto krizė.
Pagrindimas
Svarbu skirti neatidėliotinus trumpalaikius veiksmus, tokius kaip socialinės apsaugos sistemų kūrimas, siekiant mažinti neigiamą maisto kainų poveikį tiems gyventojams, kurie neturi pakankamai maisto, nuo labiau struktūrinio pobūdžio veiksmų, kuriais siekiama rasti ilgalaikiškesnį krizės įveikimo būdą.
Pakeitimas
22
Pasiūlymas dėl reglamento
16 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16b) Tai, kad šiame reglamente numatyta veikla finansuojama pasitelkiant tarptautines organizacijas, neturėtų trukdyti biudžeto kontrolei, ES išlaidų naudojimo veiksmingumui ir matomumui.
Pakeitimas
23
Pasiūlymas dėl reglamento
18a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(18a) Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką * .
________________
* OL C 255, 2006 10 21, p. 4.
Pagrindimas
Šioje naujoje konstatuojamojoje dalyje paaiškinama, kad komitologijos nuostatas reikia įtraukti į teisinį tekstą.
Pakeitimas
24
Pasiūlymas dėl reglamento
18 b konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(18b) Priėmus šį reglamentą taip pat turėtų būti numatyta ilgalaikė remtinoms šalims skirta strategija ir kitais metais turėtų būti persvarstoma veikla, finansuojama pagal šį reglamentą.
Pakeitimas
25
Pasiūlymas dėl reglamento
18 c konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(18c) Skirtingos vystymosi skatinimo priemonės ir ši priemonė taikomos taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma, kai pereinama nuo neatidėliotinų veiksmų prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų. Nuo šiol pagal visas vystymo skatinimo priemones skiriama didesnė lėšų dalis žemės ūkiui ir žemės ūkio gamybai, nes be jų jokia šalis negali siekti tvaraus vystymosi, kurio vienas iš tikslų – užtikrinti, kad šalies gyventojai turėtų pakankamai maisto.
Pagrindimas
Un pays ne peut se développer quand il ne parvient pas à nourrir sa population. Dans le contexte de crise alimentaire dans lequel nous sommes l’urgence est donc bien d'augmenter durablement l'aide à l’agriculture trop longtemps négligée des politiques de coopération développement. Rappelons simplement que la majorité des populations des pays pauvres vivent dans les campagnes, que l’alimentation représente plus de 50% des dépenses des ménages, que les plus mal-nourris sont souvent des agriculteurs pauvres qui ne parviennent pas à produire faute de moyens suffisants, leur permettant d’accéder aux ressources (terre, eau, engrais, semences, services, crédits, etc.)
Pakeitimas
26
Pasiūlymas dėl reglamento
18 d konstatuojamoji dalis (nauja)
(18d) Europos Parlamentas taria paskutinį žodį išlaidų klausimu.
Pakeitimas
27
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Komisija priima 1 dalyje minėtas priemones. Jomis turi būti finansuojamos tarptautinės iniciatyvos, kuriomis remiami šio reglamento tikslai ir siekiai ir kurios įgyvendinamos per regionines ir pasaulines tarptautines organizacijas . Komisija apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą .
Komisija priima 1 dalyje minėtas priemones 10a straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka . Jomis turi būti finansuojamos iniciatyvos, kuriomis remiami šio reglamento tikslai ir siekiai.
Pagrindimas
Numatomas sprendimų priėmimas pagal komitologijos procedūrą, pagal kurią Parlamentas iš karto įgauna teisę gauti išsamią informaciją. Taip pat panaikinamas reikalavimas, kad iniciatyvas įgyvendintų tik regioninės ir pasaulinės tarptautinės organizacijos, kadangi kitos įgyvendinimo priemonės gali būti tinkamesnės atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes remtinose šalyse.
Pakeitimas
28
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Kad ir kokios institucijos būtų atrinktos pagal 10a straipsnio 2 dalyje nurodytą procedūrą, kad įgyvendintų priemonę maisto krizei įveikti (ar tai būtų tarptautinės ir regioninės organizacijos, ar kitos institucijos), būtina, kad žemės ūkio augimo programos būtų rengiamos kartu su ūkininkų organizacijomis, gamintojų organizacijomis ir jų partnerėmis NVO, taip pat kad šios organizacijos būtų įtrauktos į minėtų programų stebėsenos ir tolesnio įgyvendinimo procesą.
Pagrindimas
Žemės ūkis yra daugumos gyventojų darbo ir pajamų šaltinis. Pavyzdžiui, Vakarų Afrikoje apie 142 mln. asmenų, t. y. 60 proc. gyventojų, gyvena kaimo vietovėse ir iš esmės priklauso nuo žemės ūkio veiklos.
Pakeitimas
29
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3. Priemonėse bus nurodytas pagal priede pateikiamus orientacinius kriterijus nustatytų remtinų šalių sąrašas; jos bus nustatytos remiantis informacija, įskaitant dėl dabartinių šalių poreikių, gauta visų pirma iš Europos Komisijos delegacijų ir remiantis atitinkamais tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, priklausančių JT sistemai, įvertinimais.
3. Siekiant kuo labiau didinti šio reglamento naudingumą ir poveikį, ištekliai turėtų būti skirti ne daugiau kaip 35 prioritetinėms remtinoms šalims; remtinos šalys nustatomos pagal priede pateikiamus orientacinius kriterijus ir derinant veiksmus su kitais pagalbos teikėjais bei remiantis atitinkamu poreikių vertinimu, gautu iš specialistų ir tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, priklausančių JT sistemai , įskaitant Pasaulio banką .
Pagrindimas
Suteikiama galimybė pasinaudoti organizacijų, kurios specializuojasi maisto ir žemės ūkio sektoriaus tyrimų besivystančiose šalyse srityje, įvertinimais.
Pakeitimas
30
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. Kai tik įmanoma, reikia užtikrinti, kad į projektus, kuriuos vykdo visos tarptautinės organizacijos, būtų įtraukiamos NVO.
Pakeitimas
31
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4. Siekiant užtikrinti Bendrijos pagalbos darną ir veiksmingumą, kai įgyvendinama programa yra regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio, Bendrija gali nuspręsti, kad atitinkama programa taip pat gali būti naudinga kitų besivystančių šalių, kurios nepriklauso tam regionui, gyventojams.
4. Siekiant užtikrinti Bendrijos pagalbos darną ir veiksmingumą, kai įgyvendinama programa yra regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio, Komisija , laikydamasi 10a straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros , gali nuspręsti, kad atitinkama programa taip pat gali būti naudinga kitų besivystančių šalių, kurios nepriklauso tam regionui, gyventojams.
Pagrindimas
Suteikiama galimybė priimti sprendimus taikant atitinkamą komitologijos procedūrą.
Pakeitimas
32
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 5 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5. Tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas (toliau – tarptautinės organizacijos) bus atrinktos remiantis jų gebėjimu greitai vykdyti aukštos kokybės veiksmus atsižvelgiant į konkrečius remtinų besivystančių šalių poreikius, remiantis šio reglamento tikslais.
5. Kai remiamos priemonės, kurias įgyvendina tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas (toliau – tarptautinės organizacijos) , Komisija atrenka šias tarptautines organizacijas, laikydamasi 10 a straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros ir remdamasi jų gebėjimu greitai vykdyti aukštos kokybės veiksmus atsižvelgiant į konkrečius remtinų besivystančių šalių poreikius, remiantis šio reglamento tikslais. Be to, šios lėšas skirstančios organizacijos bus atrenkamos atsižvelgiant į jų gebėjimą veiksmingai skirstyti lėšas ir sukurti kuo mažiau su administravimu susijusių biurokratinių kliūčių.
Pagrindimas
Panaikinamas reikalavimas, kad iniciatyvas įgyvendintų tik regioninės ir pasaulinės tarptautinės organizacijos, ir užtikrinama, kad visi sprendimai pasirenkant tokias organizacijas būtų priimami taikant komitologijos procedūrą.
Pakeitimas
33
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Pagrindiniai pagalbos ir bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai – skatinti žemės ūkio sektoriaus remtinose šalyse ir regionuose pasiūlos didinimą, kartu užtikrinant jų tvarų vystymąsi, ir remti veiksmus siekiant greitai ir tiesiogiai sumažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį, kartu siekiant aprūpinimo maistu tikslų.
1. Pagrindinis pagalbos ir bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslas – artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu spręsti didėjančių maisto kainų problemą šiais būdais :
a) skatinant žemės ūkio sektoriaus , įskaitant smulkius ūkininkus, remtinose šalyse ir regionuose pasiūlos didinimą tvariai didinant žemės ūkio našumą , kartu užtikrinant jų bendrą vystymąsi vidutinės trukmės laikotarpiu;
b) remiant veiksmus , kuriais siekiama artimiausiu metu greitai ir tiesiogiai reaguoti į vietos gyventojų maisto poreikius ir mažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį, kartu siekiant aprūpinimo maistu tikslų ir atitikties JT su mitybos reikalavimais susijusiems standartams .
Pagrindimas
Paaiškinamas pagrindinis reglamento tikslas ir apibrėžiamas trumpalaikių ir vidutinės trukmės tikslų skirtumas.
Pakeitimas
34
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Esamos programos ir projektai bus iš anksto nagrinėjami remiantis prielaida, kad papildoma parama bus teikiama tik tinkamai patikrintiems ir į ateitį orientuotiems projektams, kurie būtų tvarumo aspektu naudingi smulkiems ūkininkams ir kaimo vietovių organizacijoms, o vykstant šiam procesui išteklių naudojimas turi būti optimizuotas ir užkirstas kelias netinkamam jų naudojimui.
Pakeitimas
35
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 3 dalies 1 pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3. Nepaisant Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1905/2006 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1717/2006, jei numatomos priemonės atitinka šio reglamento 1 straipsnio 1 dalį ir 3 straipsnio 2 dalį, jos finansuojamos pagal šį reglamentą.
Išbraukta.
Pagrindimas
The text compromises the additionality of financing under the Regulation by preventing support from other instruments for measures in line with the objectives of this Regulation. A financial allocation of EUR 50 million has been programmed for similar measures in 2008 under the Food Security Thematic Programme of DCI and this should not be prejudiced by the entry into force of this Regulation. The reference to the external instruments has been transferred to Article 2(3) 2nd subparagraph with the addition of the Cotonou Agreement.
It is important for the Commission to provide specific details about the use of the € 1 billion by submitting a forward plan, which should be adopted using the committee procedure, allowing Parliament to be informed. The plan will then enable the facility to be evaluated.
Pakeitimas
36
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Skirtingos vystymąsi skatinančios priemonės ir ši Priemonė taikomos taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma susijęs su perėjimu nuo veiksmų reaguojant į krizinę situaciją prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų.
3. Priemonės, remiamos pagal šį reglamentą, derinamos su priemonėmis, remiamomis pagal kitus dokumentus, įskaitant 1996 m. birželio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1257/96 dėl humanitarinės pagalbos * , 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1905/2006, nustatantį vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę ** , 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1717/2006, nustatantį stabilumo priemonę *** , ir AKR ir ES partnerystės sutartį **** , taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma susijęs su perėjimu nuo veiksmų reaguojant į krizinę situaciją prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų.
___________
* OL L 163, 1996 7 2, p. 1.
** OL L 378, 2006 12 27, p. 41.
*** OL L 327, 2006 11 24, p. 1.
**** 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyta Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės sutartis (OL L 317, 2000 12 15, p. 13).
Pagrindimas
Siekiama užkirsti kelią šio reglamento ir kitų toms pačioms šalims skirtų finansavimo priemonių nenuoseklumui ir jų nereikalingam dubliavimuisi.
Pakeitimas
37
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4. Komisija užtikrina, kad pagal šį reglamentą priimtos priemonės atitiktų Bendrijos bendrą politikos strategiją susijusios pagalbą galinčios gauti šalies ar šalių atžvilgiu.
4. Komisija užtikrina, kad pagal šį reglamentą priimtos priemonės atitiktų Bendrijos bendrą politikos strategiją susijusios pagalbą galinčios gauti šalies ar šalių atžvilgiu ir kad smulkūs ūkininkai turėtų pirmumo teisę jomis pasinaudoti .
Pakeitimas
38
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Bendrijos parama ir bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinami remiantis šio reglamento 1 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytais priemones remiančiais finansavimo sprendimais, kuriuos priima Komisija.
1. Bendrijos parama ir bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinami remiantis šio reglamento 1 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytais priemones remiančiais finansavimo sprendimais, kuriuos priima Komisija laikydamasi 10a straipsnio 2 dalyje nurodytos procedūros . Komisija, prieš inicijuodama šios priemonės finansavimą, parengia tikslų išankstinį jos panaudojimo planą, kuriame išsamiai nurodomi visi numatomi veiksmai ir jų kiekybiniai tikslai, kiekvienam iš šių tikslų skiriama finansų dalis ir administraciniam priemonės valdymui numatomos lėšos.
1 OL L 184, 1999 17 7, p. 23.
Pagrindimas
Suteikia galimybę priimti sprendimus taikant tinkamą komitologijos procedūrą.
Pakeitimas
39
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies a punktas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(a) priemonės pagerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų, įskaitant trąšas ir sėklas, bei pasinaudoti paslaugomis;
(a) priemonės pagerinti visų pirma smulkių ūkininkų ir moterų ūkininkių galimybes gauti prie vietos sąlygų pritaikytų ir tvarių žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų (jos būtų pritaikytos taip, kad kuo geriau būtų panaudojami vietos ištekliai) , įskaitant trąšas ir sėklas, bei pasinaudoti paslaugomis ( konsultavimas žemės ūkio klausimais, profesinis mokymas), vietos rinkomis ir infrastruktūra, taip pat preferencinės priemonės, skirtos remtinose besivystančiose šalyse skatinti veikti vietos, konkretaus regiono ir kelių regionų gamintojus; žemės ūkio gamybai reikalingos žaliavos ir paslaugos, jei tik įmanoma, turi būti įsigyjamos vietoje, turi būti siekiama išvengti neigiamo žaliavų ir paslaugų importavimo poveikio vietos gamintojams ir rinkoms ir turi būti užkirstas kelias dempingui;
Pakeitimas
40
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies b punktas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(b) saugumo tinklo priemonės, skirtos išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus bei spręsti pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų maisto poreikius.
(b) saugumo tinklo priemonės, skirtos išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus bei spręsti pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų maisto poreikius, pvz., maisto talonai moksleiviams; bet kokiu atveju būtina užkirsti kelią dempingui, vietos gamybos ir rinkų iškraipymui .
Pakeitimas
41
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(ba) nedideli kreditai smulkiems žemės ūkio gamintojams, siekiant paskatinti gamybą.
Pakeitimas
42
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Neremiama šiems produktams reikalingų žaliavų gamyba:
– egzotiškoms arba prabangos prekėms (pvz., kakava, arbata, tabakas, kava) arba
– biokurui.
Pagrindimas
Šio pasiūlymo tikslas – spręsti maisto krizės problemą besivystančiose šalyse. Todėl reikėtų remti pagrindinių maisto produktų gamybą.
Pakeitimas
43
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3. Pagalbos priemonėms, kurios atitinka šio reglamento tikslus, gali būti teikiamas ne didesnis nei 1 % nuo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos finansavimas.
3. Administracinės pagalbos priemonėms , įskaitant ūkininkų organizacijų ir NVO įtraukimo organizavimą, kurios atitinka šio reglamento tikslus, gali būti teikiamas ne didesnis nei 2 % nuo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos finansavimas.
Pagrindimas
Taikant numatytas paramos priemones visų pirma gali būti būti labiau orientuojamasi į institucinį operacijos aspektą, pvz., ūkininkų organizacijų įtraukimas arba susitikimų su NVO organizavimas. Todėl 10 straipsnio 1 dalyje numatytą finansavimą reikia padidinti nuo 1 proc. iki 2 proc.
Pakeitimas
44
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. Komisija ir Europos Parlamentas atidžiai išnagrinės lėš skyrimą tarptautinėms organizacijoms ir šių organizacijų išlaidas remtinose šalyse, siekdami užtikrinti, kad Europos Sąjungos lėšos būtų naudojamos veiksmingai ir pasiekti minėtieji tikslai.
Pakeitimas
45
Pasiūlymas dėl reglamento
4 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4 straipsnis
Atitiktis reikalavimams
4 straipsnis
Atitiktis reikalavimams
Subjektai, galintys teikti finansavimą, yra tarptautinės organizacijos, atitinkančios Komisijos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/20021 43 straipsnio sąlygas .
1. Subjektai, galintys gauti finansavimą, yra :
(a) šalys ir regionai partneriai bei jų institucijos;
(b) decentralizuoti šalių partnerių subjektai, pavyzdžiui, savivaldybės, provincijos, departamentai ir regionai;
(c) šalių bei regionų partnerių ir Bendrijos įsteigtos jungtinės institucijos;
(d) tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas, JT įstaigas, departamentus ir misijas, tarptautines ir regionų finansų įstaigas bei plėtros bankus, jeigu jų programos padeda siekti šio reglamento tikslų;
(e) Bendrijos institucijos ir įstaigos, tačiau tik 3 straipsnio 3 dalyje nurodytų paramos priemonių įgyvendinimo tikslais;
(f) ES agentūros;
(g) išvardyti valstybių narių, šalių bei regionų partnerių ir bet kurios kitos trečiosios šalies subjektai ir įstaigos, kurie laikosi Reglamente (EB) Nr. 1905/2006 nustatytų taisyklių dėl galimybės naudotis Bendrijos išorės parama, jeigu šie subjektai ir įstaigos padeda siekti šio reglamento tikslų:
(i) viešosios ar pusiau valstybinės įstaigos, vietos valdžios institucijos ir konsorciumai ar jų atstovaujamosios asociacijos;
(ii) bendrovės, įmonės ir kitos privačios organizacijos bei verslo įmonės;
(iii) finansų įstaigos, kurios suteikia, skatina ir finansuoja privačias investicijas šalyse partnerėse bei regionuose partneriuose;
(iv) pelno nesiekiantys nepriklausomi ir atskaitingi nevalstybiniai subjektai;
(v) fiziniai asmenys;
(vi) bendruomeninės vietos bei regioninės organizacijos, pvz., ūkininkų draugijos ir žemės ūkio kooperatyvai (gamintojų bendrijos).
2. Šio straipsnio 1 dalies d punkte išvardyti subjektai turi teisę gauti daugiausia 40 proc. visos šio reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos orientacinės sumos.
Pagrindimas
Reikia stiprinti ir remti bendruomenines vietos ir regionines organizacijas, siekiant visų pirma paremti smulkius ūkininkus ir sukurti stabilų pagrindą tvariai maisto produktų gamybai.
Pakeitimas
46
Pasiūlymas dėl reglamento
4 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4a straipsnis
Finansavimo rūšys
1. Gali būti teikiamas šių formų Bendrijos finansavimas:
(a) projektai ir programos;
(b) biudžeto parama, ypač skirta tam tikriems sektoriams, jeigu šalies partnerės viešųjų išlaidų valdymas yra pakankamai skaidrus, patikimas bei veiksmingas ir jeigu ši parama atitinka biudžetui skiriamos paramos sąlygas, nustatytas pagal atitinkamą su tam tikra geografiniu aspektu susijusią finansavimo priemonę;
c) įnašai į tarptautines arba regionines organizacijas ir tarptautinius fondus, valdomus tokių organizacijų;
(d) įnašai į šalių bei regionų partnerių įsteigtus nacionalinius fondus, siekiant skatinti bendrą kelių paramos teikėjų finansavimą, arba į vieno ar kelių paramos teikėjų įsteigtus fondus, skirtus bendriems projektams įgyvendinti;
e) bendras finansavimas kartu su subjektais, galinčiais teikti finansavimą, kaip numatyta 4 straipsnyje;
f) pagal Komisijos programas Europos investicijų bankui ar kitiems finansų tarpininkams skirtos lėšos paskoloms (visų pirma investicijoms ir privačiojo sektoriaus vystymuisi remti) ar rizikos kapitalui teikti (subordinuotos ar sąlyginės paskolos) arba kitaip laikinai nedideliu mastu prisidėti prie verslo įmonių kapitalo ir įnašams į garantinius fondus pagal Reglamento 1905/ 2003 32 straipsnį vykdyti, su sąlyga, kad Bendrijos finansinė rizika apribojama atsižvelgiant į šias lėšas.
Pagrindimas
Teikiant pagalbą neturėtų būti apsiribojama tarptautinėmis ar regioninėmis organizacijomis, kadangi kitos priemonės gali būti tinkamesnės atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes remtinose šalyse . Finansavimo būdų sąrašas sudarytas atsižvelgiant į finansinę vystomojo bendradarbiavimo priemonę, bet supaprastintas atsižvelgiant į šio reglamento skubumą.
Pakeitimas
47
Pasiūlymas dėl reglamento
5 straipsnio 1 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1a. Bendro finansavimo ir kitais tinkamai pagrįstais atvejais viešosios valdžios, visų pirma biudžeto vykdymo, užduotis Komisija gali pavesti Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytoms įstaigoms.
Pagrindimas
Taip reikia todėl, kad buvo išplėsta pagalbos teikimo būdų pasirinktis. Panaudotas finansinės vystomojo bendradarbiavimo priemonės dokumento tekstas.
Pakeitimas
48
Pasiūlymas dėl reglamento
5 straipsnio 1 b dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1b. Decentralizuoto valdymo atveju Komisija gali nuspręsti vadovautis šalies ar regiono partnerio naudos gavėjo viešųjų pirkimų arba dotacijų skyrimo procedūromis, patikrinusi, ar jos laikosi atitinkamų Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 kriterijų, jeigu tenkinamos Reglamente (EB) Nr. 1905/2006 išdėstytos sąlygos.
Pagrindimas
Nuostatos reikalingos, kadangi padidinta pagalbos teikimo būdų pasirinktis. Panaudotas finansinės vystomojo bendradarbiavimo priemonės dokumento tekstas.
Pakeitimas
49
Pasiūlymas dėl reglamento
5 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. Pagal šį reglamentą finansuojamos priemonės turi atitikti Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo. Į šį reikalavimą ypač atsižvelgiama teikiant 9 straipsnyje nurodytas ataskaitas.
Pagrindimas
Visos pagal šį Reglamentą finansuojamos priemonės turi atitikti Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, ypač dėl to, kad kalbama apie laikinąją priemonę. Turėtų būti užtikrinta, kad naudojant šią priemonę būtų veiksmingai padedama ilgam laikui gerinti padėtį.
Pakeitimas
50
Pasiūlymas dėl reglamento
6 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Biudžetiniai įsipareigojimai įgyvendinami remiantis Komisijos priimtais sprendimais.
1. Biudžeto įsipareigojimai įgyvendinami, remiantis Komisijos pagal 10a straipsnio 2 dalį priimtais sprendimais.
Pagrindimas
Suteikiama galimybė priimti sprendimus taikant atitinkamą komitologijos procedūrą.
Pakeitimas
51
Pasiūlymas dėl reglamento
6 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Priemonėmis, priimtomis pagal šį reglamentą, gali būti finansuojama remtinose šalyse arba 4 straipsnyje nurodytų organizacijų vykdoma veikla, pradėta prieš šio reglamento įsigaliojimą nuo 2008 m. birželio 20 d .
2. Priemonėmis, priimtomis pagal šį reglamentą, gali būti finansuojama 4 straipsnyje nurodytų subjektų, galinčių teikti finansavimą, vykdoma veikla, pradėta prieš šio reglamento įsigaliojimą nuo datos, nustatytos Europos Parlamento sprendime . Tokiu atveju parama, teikiama pagal šį reglamentą, turėtų būti naudojama kaip papildomi ištekliai.
Pagrindimas
Tinkamesnis paaiškinimas kalbant apie padidėjusią pagalbos teikimo būdų pasirinktį.
Pakeitimas
52
Pasiūlymas dėl reglamento
7 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Į finansinius susitarimus turi būti įtrauktos nuostatos, kuriomis Komisijai ir Audito Rūmams suteikiama teisė gauti jų užduotims atlikti reikiamą informaciją, prireikus, vietoje, pagal su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis sudarytus tikrinimo susitarimus .
2. Komisijai ir Audito Rūmams šiuose susitarimuose turi būti aiškiai suteikiama teisė atlikti paramą iš Bendrijos lėšų gavusio rangovo arba subrangovo auditą, įskaitant dokumentų auditą arba auditą vietoje . Taip pat šiuose susitarimuose Komisijai aiškiai suteikiamas įgaliojimas atlikti patikras vietoje ir inspektavimą pagal 1996 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje, siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų * .
___________
*OL L 292, 1995 11 15, p. 2.
Pagrindimas
Tekstas pakeičiamas finansinės vystomojo bendradarbiavimo priemonės dokumento tekstu, kuris yra tinkamesnis kalbant apie padidėjusią pagalbos teikimo būdų pasirinktį.
Pakeitimas
53
Pasiūlymas dėl reglamento
7 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. 2 dalyje nurodytos Komisijos ir Audito Rūmų teisės užtikrinamos visose naudojant paramą sudarytose sutartyse tų sutarčių vykdymo metu ir baigus jas vykdyti.
Pagrindimas
Panaudota kita dalis finansinės vystomojo bendradarbiavimo priemonės dokumento teksto, kuris yra tinkamesnis kalbant apie padidėjusią pagalbos teikimo būdų pasirinktį.
Pakeitimas
54
Pasiūlymas dėl reglamento
8 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
8a straipsnis
Stebėsena ir vertinimas
1. Komisija stebi ir tikrina pagal šį reglamentą vykdomą veiklą ir, jei reikia, pasinaudoja nepriklausomais išorės ekspertų vertinimais, siekdama patikrinti, ar buvo pasiekti tikslai, ir tam, kad galėtų parengti rekomendacijas, kaip pagerinti veiklą ateityje. Bus tinkamai atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos pasiūlymus dėl nepriklausomų išorės ekspertų įvertinimų.
2. Komisija pateikia savo įvertinimo pranešimus Europos Parlamentui ir 10a straipsnyje nurodytam komitetui susipažinti. Valstybės narės gali prašyti aptarti konkrečius įvertinimus 10a straipsnyje nurodytame komitete.
3. Pagal šį reglamentą teikiamos Bendrijos paramos vertinimo etapu Komisija bendradarbiauja su visais atitinkamais suinteresuotais subjektais, įskaitant nevalstybinius subjektus ir vietos valdžios institucijas.
Pagrindimas
Turėtų būti vertinamas visos Bendrijos lėšomis remiamos veiklos veiksmingumas. Panaudotas finansinės vystomojo bendradarbiavimo priemonės dokumento tekstas .
Pakeitimas
55
Pasiūlymas dėl reglamento
9 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Atskaitomybė
Atskaitomybė
Komisija ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai praneša apie pagal šį reglamentą priimtas priemones. Komisija ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia joms priemonių įgyvendinimo ataskaitą apie paramos įgyvendinimą ir, kiek įmanoma, pagrindinius pagal šį reglamentą teikiamos pagalbos rezultatus ir poveikį.
Komisija ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai praneša apie pagal šį reglamentą priimtas priemones. Komisija ne vėliau kaip 2011 m. gruodžio 31 d. pateikia jiems priemonių įgyvendinimo ataskaitą apie paramos įgyvendinimą ir pagrindinius pagal šį reglamentą teikiamos pagalbos rezultatus ir poveikį. Komisija 2009 m. rugsėjo mėn. pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pradinį tarpinį priemonių, kurių buvo imtasi, vertinimą, kad būtų galima deramai pakoreguoti finansinės priemonės krizei įveikti turinį atsižvelgiant į jos tikslus.
Pagrindimas
Svarbu, kad Komisija reguliariai informuotų Europos Parlamentą ir Tarybą apie priemonės įgyvendinimo eigą ir rezultatus. Be to, būtina atlikti pradinį tarpinį vertinimą ir vėliau atlikti galutinį išsamų vertinimą, kad galima būtų realiai nustatyti šios priemonės poveikį gyventojams, kurie labiausiai nukentėjo nuo maisto produktų krizės.
Pakeitimas
56
Pasiūlymas dėl reglamento
10 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2009 m., yra 1,0 mlrd. EUR.
1. Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2009 m., yra 1 mlrd. EUR. Ši orientacinė suma skiriama naudojant lėšas, numatytas pagal daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategoriją.
2. Orientacinė suma 2008 m. – 750 mln. EUR.
2. Primena, kad dėl metinės sumos sprendžiama vykdant metinę biudžeto sudarymo procedūrą.
3. Maksimali orientacinė suma 2009 m. – 250 mln. EUR.
4. Kiekvienais metais finansinės programos 2 išlaidų kategorijoje skiriamoje sumoje turi būti palikta bent 600 mln. EUR marža, remiantis naujausioje išankstinio perspėjimo sistemos ataskaitoje, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005, pateikiamomis prognozėmis. Jei tam tikrais metais tokios maržos nebūtų, didžiausia suma, kuri gali būti skiriama tais metais pagal šį reglamentą, turi būti sumažinta, siekiant atstatyti tokią 2 išlaidų kategorijos maržą.
3. Siekiant finansuoti su siūlomu reglamentu susijusias reikmes, daugiametė finansinė programa patikslinama naudojantis visomis pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą numatytomis galimybėmis. Jei dalis asignavimų arba visi asignavimai skiriami panaudojant turimą daugiametės finansinės programos 2 išlaidų kategorijos maržą, tai kiekvienais metais pagal šią išlaidų kategoriją paliekama bent 600 mln. EUR marža, remiantis naujausioje išankstinio perspėjimo sistemos ataskaitoje, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005, pateikiamomis prognozėmis. Jei tam tikrais metais tokios maržos nebūtų, didžiausia suma, kuri gali būti skiriama tais metais pagal šį reglamentą, turi būti sumažinta, siekiant atstatyti tokią 2 išlaidų kategorijos maržą.
Pakeitimas
57
Pasiūlymas dėl reglamento
10 a straipsnis (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
10a straipsnis
Komitetas
1. Komisijai padeda komitetas.
2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėtojo sprendimo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis 2008 m. priimamoms priemonėms yra 10 dienų, o 2009 m. priimamos priemonėms – 30 dienų.
3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.
Pagrindimas
Numatoma tinkamiausia komitologijos sistema – valdymo komitetas, kuriame paprastai sprendžiama dėl išorės finansavimo priemonių, bet 2008 m. numatomi trumpesni terminai, atsižvelgiant į tų metų procedūrų skubumą.
Pakeitimas
58
Proposal for a regulation
Priedas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
PRIEDAS
Orientacinių kriterijų remtinoms šalims atrinkti sąrašas
PRIEDAS
Orientacinių kriterijų remtinoms šalims atrinkti ir lėšų paskirstymo kiekvienai šaliai kriterijų sąrašas
Orientaciniai kriterijai remtinoms šalims atrinkti:
Kriterijai remtinoms šalims atrinkti:
Maisto kainų infliacija ir jos galimas socialinis, ekonominis ir politinis poveikis:
Maisto kainų infliacija ir jos galimas socialinis, ekonominis ir politinis poveikis:
· Maisto kainų infliacijos lygis (palyginti su bendru infliacijos lygiu)
· Maisto kainų infliacijos lygis (palyginti su bendru infliacijos lygiu)
· Priklausomybė nuo maisto importo, įskaitant pagalbą maistu
· Priklausomybė nuo grynojo maisto importo, įskaitant pagalbą maistu
· Socialinis pažeidžiamumas ir politinis stabilumas
· Socialinis pažeidžiamumas ir politinis stabilumas
· Pagaminamo maisto dalis, kurią suvartoja patys ūkininkai
· Pagaminamo maisto dalis, kurią suvartoja patys ūkininkai
· Žemės ūkio gamybos pajėgumas
Potencialių reikalavimus gauti pagalbą atitinkančių šalių gebėjimai įgyvendinti tinkamas reagavimo į krizę priemones
Potencialių reikalavimus gauti pagalbą atitinkančių šalių gebėjimai įgyvendinti tinkamas reagavimo į krizę priemones
· Priemonės, kurių imasi vyriausybė, įskaitant į pasiūlą orientuotas ir prekybos priemones
· Priemonės, kurių imasi vyriausybė, įskaitant į pasiūlą orientuotas (pvz., kaimo vietovių infrastruktūros gerinimas) ir prekybos priemones
· Pajamos iš eksporto
· Pajamos iš eksporto
· Fiskalinis pažeidžiamumas
· Fiskalinis pažeidžiamumas
Taip pat bus atsižvelgta į šalies galimybes, reaguojant į maisto krizę, trumpuoju laikotarpiu gauti pagalbą teikiančios bendruomenės finansavimą iš kitų šaltinių, bei šalies potencialą ilgalaikiu laikotarpiu tvariai padidinti žemės ūkio produkciją.
Taip pat bus atsižvelgta į šalies galimybes, reaguojant į maisto krizę, trumpuoju laikotarpiu gauti pagalbą teikiančios bendruomenės finansavimą iš kitų šaltinių, bei šalies potencialą ilgalaikiu laikotarpiu tvariai padidinti žemės ūkio produkciją.
Orientaciniai lėšų paskirstymo kiekvienai šaliai kriterijai:
· Pakankamas gero valdymo lygis
· Realūs atitinkamų gyventojų grupių poreikiai
· Pakankami gebėjimai sukurti skurdžių ir pažeidžiamų grupių socialinės apsaugos tinklus
· Pakankami gebėjimai greitai ir veiksmingai didinti žemės ūkio gamybą
· Pakankama infrastruktūra, kuri būtų priderinta prie greito gamybos didėjimo ir padėtų užtikrinti tiekimą vietos ir regionų rinkoms.
Pagrindimas
Turi būti nustatyti tikslūs kriterijai remtinoms šalims atrinkti, todėl orientacinis sąrašas nėra tinkamas. Pagal pakeitimą priedas suderinamas su 1 straipsnio 3 dalimi, kurioje nėra nurodyta, kad sąrašas orientacinis.
AIŠKINAMOJI DALIS
Krizės nepaisyti negalima
Didėjančios maisto kainos nėra tik laikraščių antraščių medžiaga. Dėl jų kyla rimta grėsmė 2,1 mlrd. pasaulio žmonių, kurie stengiasi išgyventi turėdami mažiau kaip 2 JAV dolerius per dieną ir maistui išleidžia maždaug 50 % savo pajamų. Rekordinės pagrindinių grūdinių kultūrų, pvz., ryžių, kukurūzų ir kviečių, kainos tiesiogiai veikia daygybę alkstančių žmonių pasaulyje, ir, remiantis Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) duomenimis, vien tik per 2007 m. tokių žmonių skaičius padidėjo dar 50 mln. Gatvių demonstracijos tokiose šalyse, kaip Haitis, Bangladešas ir Egiptas, virto riaušėmis. Atrodo, kad vis mažėja galimybė pasiekti pirmąjį JT Tūkstantmečio vystymosi tikslą – iki 2015 m. perpus sumažinti alkstančių žmonių skaičių pasaulyje.
Daug kalbėta apie daugialypes krizės priežastis – padidėjusį mėsos, o ne grūdų vartojimą Kinijoje ir Indijoje, su klimato kaita susijusius oro reiškinius, pvz., sausrą Australijoje, ir tai, kad maistinės kultūros pradėtos naudoti biokuro gamybai, taip pat labai menkas pasaulio grūdų atsargas. Suprantama, kad dauguma apžvalgininkų, atsižvelgami į šiuos struktūrinius veiksnius, mano, jog artimiausioje ateityje kainos tebebus didelės. O dėl spekuliacijos žemės ūkio prekių rinkose maisto kainos tik kyla. Vis dėlto dabar būtina drauge imtis nuoseklių, suderintų ir efektyvių veiksmų, nepaisant krizės atsiradimo priežasties.
Šiuo tikslu Komisija jau perskirstė, kiek tik buvo įmanoma, Bendrijos išorės bendradarbiavimui skirtų ilgalaikių priemonių lėšų. Galimybė tai padaryti ir 2009 m. labai ribota, o ir sutelkus trumpalaikius išteklius, vis tiek labai trūktų lėšų būtinoms reikmėms patenkinti. Be to, galėtų kilti pavojus esamų bendradarbiavimo programų darnai. Taigi reikėjo rasti kitą sprendimą.
Sprendžiant šią neatidėliotiną problemą, Komisija labai laiku pasiūlė sukurti 1 mlrd. EUR fondą kaip kaip riemonę reaguoti į maisto krizę. Pranešėjas norėtų nuoširdžiai pasveikinti Komisiją, kad ji imasi tokios drąsios iniciatyvos. Jis tikisi glaudaus bendradarbiavimo su Komisija ir Taryba, kad būtų galima skubiai priimti šį svarbų teisės aktą.
Pranešėjas, remdamasis ankstesniais ryšiais su kolegomis, tikisi, kad Europos Parlamente bus glaudžiai bendradarbiaujama su kitais komitetais, kuriems rūpi šis klausimas, visų pirma su Žemės ūkio ir Biudžeto komitetais. Pranešėjas įsitikinęs, kad jei bus geranoriškai bendradarbiaujama, tai bus galima greitai priimti visiems tinkamą reglamentą.
Dvejopas požiūris
Pirmąjį šių metų pusmetį Vystymosi komitete apsilankę du žymūs svečiai pabrėžė dvejopo atsako į maisto krizę poreikį.
Kovo mėn. į komitetą kreipėsi Pasaulio maisto programos vykdomoji direktorė Josette Sheeran, ji bendrais bruožais nusakė krizės poveikį jos vadovaujamos įstaigos pagalbos maistu operacijoms. Ji pasakė, kad dėl padidėjusių maisto kainų maisto pagalba pabrango būtent tada, kai jos reikia vis didesniam skaičiui žmonių, o dėl kuro kainų šuolio problema dar labiau paaštrėjo. ES ir kitų šalių pagalbos teikėjai atkreipė dėmesį į jos primygtinį prašymą didinti finansavimą.
Gegužės mėn. pasaulyje garsus ekonomistas Jeffrey Sachs komitete kalbėjo kaip specialusis JT Generalinio Sekretoriaus patarėjas Tūkstantmečio vystymosi tikslų klausimais . Jis nepaneigė pagalbos maistu ir kitų humanitarinių operacijų, vykdomų artimiausiu laikotarpiu, svarbos, tačiau pabrėžė, kad reikia greitai atnaujinti žemės ūkį siekiant rasti tvaresnį vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgesnį laikotarpį apimantį sprendimą. Jo nuomone, visų pirma labai svarbu teikti besivystančių šalių ūkininkams reikalingų pagrindinių žaliavų, kad būtų galima skatinti gamybą.
Remiantis pasiūlymu dėl maisto priemonės siekiama tenkinti tikruosius poreikius
Siekdama deramo sprendimo po skubaus humanitarinio atsako į maisto krizę, Komisija pasiūlydama „greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonę“ atsiliepia į šį dvejopą prašymą.
Pagal šią priemonę konkrečiai numatoma lėšų siekiant gerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų, įskaitant trąšas ir sėklas
COM (2008) 450/5 3 straipsnio 2 dalies a punktas. , taip pat siekiama remti saugumo tinklo priemones, skirtas žemės ūkio gamybos pajėgumams išlaikyti arba pagerinti bei pagrindiniams labiausiai pažeidžiamų gyventojų maisto poreikiams patenkinti
COM (2008) 450/5 3 straipsnio 2 dalies b punktas. . Galimybė gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų turėtų būti gerinama artimiausiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Socialiniai saugumo tinklai iš esmės bus skubesnio pobūdžio dalykas, jie skirti sukurti sistemoms, kuriomis remiantis pagalba būtų teikiama iki tol, kol dėl padidėjusios gamybos pagerės galimybė gauti maisto prieinamomis kainomis.
Pranešėjas patenkintas, kad šie du aspektai apima šią akimirką būtiniausius dalykus. Jis nori paraginti nepradėti pernelyg plačios diskusijos dėl finansuotinų priemonių įvairovės, nes dėl to gali būti sunku skubiai pasiekti susitarimą per pirmąjį svarstymą.
Vis dėlto siūlome tekste yra tam tikrų susirūpinimą keliančių aspektų, tačiau tai galima išspręsti atlikus pranešėjo siūlomus pakeitimus.
a) Komitologija
Reglamentuose, kurie susiję su Bendrijos biudžeto vykdymu, paprastai apibrėžiama techninio pobūdžio papildomų sprendimų, kuriuos turi priimti valstybių narių atstovų komitetas ir Komisija, sistema. Tokių komitetų taisyklės nustatytos Komitologijos sprendime
1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimas 1999/468/EB, nustatantis Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką. , kuriame taip pat įtvirtinta Parlamento teisė prižiūrėti komitetui teikiamas priemones. Tačiau pasiūlyme dėl naujos maisto priemonės ši sistema nenumatyta.
Suprantama, kad Komisijai rūpi greitai įgyvendinti reglamentą, ypač turit mintyje 2008 m. skirtas lėšas. Vis dėlto, vertinant teisiniu požiūriu, nėra precedento, kad tokio pobūdžio sprendimas būtų priimtas be komiteto. Be to, tai būtų naudinga Parlamentui politiniu požiūriu ir pranešėjas taip pat supranta, kad valstybės narės nelabai norėtų pritarti šiai naujovei.
Todėl siūlomi pakeitimai, pagal kuriuos būtų pradėta taikyti standartinė tokiai teisės aktų rūšiai skirta komitologijos institucija – vadybos komitetas ir galiotų ypač sutrumpinti terminai, dėl kurių būtų sudarytos sąlygos greitai priimti sprendimus 2008 m.
b) Pagalbos teikimo būdai
Pasiūlyme pateikiama labai ribota galimo finansų nukreipimo būdų pasirinktis, nes jame numatomos iniciatyvos būtų vykdomos tik pastelkiant regionines ir pasaulio tarptautines organizacijas.
Nors ir suprasdamas, kad tai galėtų būti naudinga siekiant užtikrinti greitą iniciatyvų vykdymą, pranešėjas mano, jog šiuo atžvilgiu tekstas pernelyg ribojamojo pobūdžio. Kalbant apie besivystančių šalių žemės ūkį, būdinga tai, kad vienos šalies padėtis labai skiriasi nuo kitos, tą patį galima pasakyti ir apie skirtingų rūšių organizacijų, per kurias gali būti teikiama pagalba, kompetencijos lygį, specializaciją ir veiksmingumą. Be to, nereikia pamiršti, kad 2009 m. taip skubiai lėšų panaudoti nereikės.
Pranešėjas siūlo pakeitimų, kad būtų didinama organizacijų, kurias Komisija gali išrinkti priemonėms pagal reglamentą įgyvendinti, pasirinktis, remiantis sąrašu, kuriuo naudojamsi vykdant vystomojo bendradarbiavimo priemonę.
c) Vertinimas
Šiame pasiūlyme nėra nuostatų, kuriomis būtų leidžiama įvertinti pagal reglamentą vykdomus veiksmus. Kadangi tai yra geriausias būdas sužinoti apie pagalbos rezultatus, pranešėjas siūlo pakeitimą, kad būtų galima įtraukti reikalingą tekstą.
d) Su biudžetu susiję aspektai
Komisija pasiūlyme aiškina, kad reglamente numatytas 1 mlrd. eurų bus atskaičiuotas iš lėšų, kurios pagal bendrąją žemės ūkio politiką nebus reikalingos 2008 m. ir kurių tikriausiai nereikės 2009 m. Lėšos numatytos žemės ūkio kainoms Bendrijoje palaikyti, bet nenaudojamos būtent dėl to, kad kainos ir taip didelės, o dėl pastarojo dalyko besivystančiose šalyse ir kilo krizė.
Iškeltas opus klausimas dėl pasiūlymo statuso atsižvelgiant į daugiametę finansinę programą (DFP), numatytą 2006 m. tarpinstituciniame susitarime dėl biudžeto
2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir patikimo finansų valdymo. . Komisijos nuomone, finansavimas gali būti vykdomas panaudojant tiesiogiai pagal 2 išlaidų kategoriją numatytas lėšas, kadangi finansuojami veiksmai susiję su žemės ūkiu, ir taip išvengiant DFP persvarstymo, tačiau ne visos sprendimų dėl biudžeto priimančios institucijos visiškai pritaria šiai nuomonei.
Pranešėjas mato Parlamento Biudžeto komiteto kolegų susirūpinimą šiuo klausimu. Jis siūlo visapusiškai paisyti jų galių biudžeto klausimais ir nedaryti pareiškimų, kurie gali būti interpretuojami kaip kėsinimasis į jų kompetencijos sritį. Kadangi biudžeto sudarymo procedūra bus vykdoma kartu su teisėkūros procedūra, susijusia su šiuo pasiūlymu, remiantis 2008 m. ir 2009 m. biudžetų pakeitimais, kaip numatyta Komisijos pasiūlyme, arba kuriuo nors kitu pagrindu, pranešėjas ketina suteikti Biudžeto komitetui politinę laisvę priimti sprendimus, ir tuo pačiu metu pasiūlymas bus svarstomas Vystymosi komitete. Todėl pranešėjas nepateikė jokių šio pasiūlymo 10 straipsnio finansinių nuostatų pakeitimų. Biudžeto valdymo institucijos pasiekti susitarimai vėliau bus pasiūlyti kaip teisės akto pakeitimai.
Siekiant šių susitarimų, pranešėjas prašo sprendimus dėl biudžeto priimančias intitucijas atsiminti besivystančių šalių patiriamos krizės rimtumą ir poreikį nedelsiant priimti reglamentą, kad jis įsigaliotų artimiausiu metu. Pranešėjas taip pat norėtų atkreipti dėmesį į pagrįstą susirūpinimą dėl to, kad gali kilti sunkumų dėl pernelyg didelių sumų, kurios turi būti išmokėtos per kelias 2008 m. savaites.
e) Papildomumas
Pranešėjui ypač rūpi, kad finansavimas pagal naująjį reglamentą būtų papildomojo pobūdžio. Didelių maisto kainų krizė neturi būti mažinama vystymosi skatinimo veiksmų, kurių reikia imtis kitose būtinose srityse, sąskaita. Ši nuostata galioja kalbant ir apie finansavimą iš Bendrijos biudžeto – reglamentu neturi būti naudojamasi siekiant pakeisti pagal kitas finansavimo priemones vykdomus veiksmus, ir apie valstybes nares, būtų nesąžinga, jei jos turėtų skirti dvišalių programų lėšas tam, kad prisidėtų prie šio reglamento tikslų.
Pagreitinta teisės aktų priėmimo tvarka
Kadangi klausimas yra skubus, dalis lėšų imama iš 2008 m. biudžeto ir turi būti išmokėta iki metų pabaigos, sprendimų dėl šio reglamento priėmimo procesą reikia itin paspartinti. Pranešėjas siūlo sudaryti tvarkaraštį, kurio laikantis būtų galima priimti reglamentą spalio mėn. II plenarinėje sesijoje Strasbūre, suvokiant, kad netgi tokiu atveju laukia sunki užduotis laiku panaudoti 2008 m. lėšas. Pranešėjas nuoširdžiai prašo visų institucijų kolegų kuo veiksmingiau bendradarbiauti, kad problema būtų išspręsta ir laiku patvirtintas reglamentas.
Kažką reikia daryti nedelsiant!
Maisto krizė – tai reali problema, o ne tik laikraščių antraščių medžiaga. Kai padėtis tokia rimta, Europos ir pasaulio visuomenė nesupras, jeigu sutaupytos ES biudžeto lėšos nebus naudojamos krizei įveikti. Teisės aktų leidėjai neturi pamiršti savo atsakomybės pasauliui. O pasaulis mus stebi ir paprašys atsakyti už savo veiksmus.
02.10.2008
Biudžeto komiteto NUOMONĖ
pateikta Vystymosi komitetui
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
( COM(2008)0450 – C6-0280/2008 – 2008/0149(COD) )
Nuomonės referentas(*):
Reimer Böge
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 47 straipsnis
TRUMPAS PAGRINDIMAS
BENDROSIOS APLINKYBĖS
2008 m. liepos 18 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas priemonės. Komisija keletą mėnesių svarstė, koks turėtų būti deramas ES atsakas į besivystančiose šalyse kilusią sunkią maisto produktų krizę.
Europos Parlamentas iš pat pradžių pritarė Komisijos vykdomam vertinimui, susijusiam su skubios ir konkrečios ES paramos poreikiu, siekiant įveikti šią krizę. Parlamentas pabrėžė, kad Komisija turi sutelkti visus išteklius ir užtikrinti, kad su maisto produktais susijusios operacijos nebūtų nutraukiamos ir būtų teikiama papildoma pagalba siekiant rasti išeitį iš šios nepaprastos padėties.
Kadangi šiame pasiūlyme esama keleto svarbių su biudžetu susijusių aspektų, Biudžeto komitetas paprašė taikyti Darbo tvarkos taisyklių 47 straipsnio nuostatas dėl glaudesnio komitetų bendradarbiavimo. Pats komitetas apsiribos tik biudžeto aspektais.
BIUDŽETO ASPEKTAI
– Šios naujos priemonės finansavimo klausimu nuomonės referentas mano, kad Komisija nepasiūlė adekvataus mechanizmo. Šios priemonės pagrindas – tiesioginė parama trečiosioms šalims, ji neabejotinai turėtų būti finansuojama skiriant lėšas pagal konkrečią išlaidų kategoriją (ES – pasaulinė partnerė), numatytą daugiametėje finansinėje programoje (DFP). Tai labai svarbu, kadangi Komisija planuoja sukurti dvi naujas biudžeto eilutes (finansinės priemonės ir administracinė parama), kurios priklausytų ES biudžeto 21 skyriui (Vystymasis ir santykiai su AKR valstybėmis), kuris apima esamas panašias programas.
Todėl pasiūlymas šią naują priemonę finansuoti panaudojant esamą 2 išlaidų kategorijos maržą (Gamtos išteklių apsauga ir valdymas) yra netinkamas ir kelia painiavą.
– Kadangi maržos, atsižvelgiant į 4 išlaidų kategorijos viršutines ribas, nepakaka priemonei finansuoti (tik 750 mln. eurų iš 2008 m. biudžeto ir 250 mln. eurų iš 2009 m. biudžeto), reikia pakoreguoti atitinkamas viršutines ribas.
Taigi šiai priemonei finansuoti reikėtų panaudoti visas pagal 2006 m. gegužės 17 d. TIS numatytas priemones.
– Pagal siūlomą priemonę numatomos tam tikros galimybės, pvz., galimybė gauti žemės ūkio žaliavų, įskaitant trąšas ir sėklas, bei pasinaudoti paslaugomis. Tokios galimybės jau numatytos galiojančiame Reglamente (EB) Nr. 1905/2006, nustatančiame vystomojo bendradarbiavimo finansinę priemonę.
Todėl nuomonės referentas kelia klausimą dėl Komisijos siūlomų teisės aktų dubliavimosi.
– Rengiant naująjį teisės aktą, kuriuo remiantis bus galima kovoti su maisto produktų krize, matyti tendencija, kad problemas linkstama spręsti kasmet atsižvelgiant į kiekvieną atvejį atskirai. Nuomonės referentas nurodo, kad Europos Vadovų Tarybos rekomendacijų, pateikiamų išvadose (ypač 2008 m. birželio 19–20 d.), turėtų būti paisoma atsižvelgiant į daugiametę perspektyvą.
PAKEITIMAI
Biudžeto komitetas ragina atsakingą Vystymosi komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl reglamento
1a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1a. mano, kad pasiūlyme dėl teisės akto nurodyta orientacinė suma nesuderinama su naujos daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategorijos viršutine riba, jei viršutinė riba nebus pakoreguota pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo nuostatas; mano, kad šios priemonės finansavimas neturėtų kelti grėsmės kitų prioritetų ir dabartinių įsipareigojimų finansavimui;
Pagrindimas
Prieš galutinai priimdamos teisės aktą abi biudžeto valdymo institucijos turėtų pradėti derybas, kad būtų galima pasiekti susitarimą dėl šios priemonės finansavimo ir atsižvelgti į visas pagal Tarpinstitucinį susitarimą numatytas galimybes, taip pat galimybę įsteigti laikiną naują fondą.
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl reglamento
1b dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1b. pabrėžia, kad tuo atveju, kai biudžeto valdymo institucija nusprendžia pritarti nuostatai priimti teisėkūros pasiūlymą, turi būti taikomos 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 14 punkto nuostatos; pažymi, kad Parlamentas pradės derybas su kita biudžeto valdymo institucija ir stengsis, kad susitarimas dėl šios priemonės finansavimo būtų pasiektas laiku;
1c. mano, kad per šias derybas dvi biudžeto valdymo institucijos turėtų ištirti visas finansavimo galimybes, įskaitant galimybę padidinti neatidėliotinos pagalbos rezervą ; mano, kad bendra finansavimo suma privalo neviršyti 1 mlrd. eurų;
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl reglamento
5 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse. Taip pat pažymėta, kad Europos Sąjunga mobilizuos išteklius finansuoti, be pagalbos maistu, skurdžių ir pažeidžiamų gyventojų grupių saugumo tinklus, kad ES rems veiksmus, kuriais skatinama didinti žemės ūkio produktų gamybą besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą žemės ūkio žaliavų finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones; Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą sukurti pagal dabartinę finansinę sistemą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti skirtą naują fondą.
5 2008 m. birželio 20 d. susitikime Europos Vadovų Taryba priėjo prie išvados, kad Europos Sąjunga turi imtis veiksmų vystymosi ir humanitarinės pagalbos srityse. Taip pat pažymėta, kad Europos Sąjunga , siekdama visapusiškai prisidėti prie pažangos siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų, mobilizuos išteklius finansuoti, be pagalbos maistu, skurdžių ir pažeidžiamų gyventojų grupių saugumo tinklus, kad ES rems veiksmus, kuriais skatinama didinti žemės ūkio produktų gamybą besivystančiose šalyse, visų pirma užtikrindama reikiamą žemės ūkio žaliavų finansavimą ir paramą naudojant rinkos principais grindžiamas rizikos valdymo priemones; Europos Vadovų Taryba taip pat palankiai įvertino Komisijos ketinimą pateikti pasiūlymą sukurti pagal dabartinę finansinę sistemą žemės ūkiui besivystančiose šalyse remti skirtą naują fondą.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl reglamento
5a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5a. Šiame susitikime Europos Vadovų Taryba pakartojo savo įsipareigojimą įgyvendinti su ES oficialia vystymosi pagalba (OVP) susijusius tikslus 2010 m. ir 2015 m. (atitinkamai 0,56 proc. ir 0,70 proc. ES BNP), o tai reikštų, kad metinė ES oficialios vystymosi pagalbos suma 2010 m. būtų dvigubai didesnė; dėl šio įsipareigojimo ES būtinai turi planuoti daugiametį ES vystymosi pagalbos biudžetą.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl reglamento
8 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
8 Dėl tų pačių sąlygų, dėl kurių prireikė šios finansavimo priemonės (t. y. didelių maisto kainų) taip pat sumažėjo finansinės sistemos 2 išlaidų kategorijos žemės ūkio rinkos išlaidos. Iš dabartinių apskaičiavimų taip pat matyti, kad 2009 m. 2 išlaidų kategorijoje bus didelė nepaskirstytų lėšų marža.
8 Dėl tų pačių sąlygų, dėl kurių prireikė šios finansavimo priemonės (t. y. didelių maisto kainų) taip pat sumažėjo finansinės sistemos 2 išlaidų kategorijos žemės ūkio rinkos išlaidos. Iš dabartinių apskaičiavimų taip pat matyti, kad 2009 m. 2 išlaidų kategorijoje bus didelė nepaskirstytų lėšų marža. Remiantis konkretumo principu, vykdant šiame reglamente nurodytus veiksmus siekiama stiprinti bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis. Su šiais veiksmais susijusios išlaidos turėtų būti padengiamos naudojant lėšas, numatytas pagal daugiametės finansinės programos 4 išlaidų kategoriją „ES – pasaulinė partnerė“.
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl reglamento
8a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8a) Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 1 , ypač jo 23 punkte, numatomos tinkamos priemonės daugiametės finansinės programos įvairių išlaidų kategorijų viršutinėms riboms patikslinti.
1 OL C 139, 2006 6 14, p. 1.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl reglamento
13a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13a) Remiantis EB sutarties 276 straipsniu, priemonės įgyvendinimas patvirtinamas vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą.
Pakeitimas
8
Pasiūlymas dėl reglamento
15a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(15a) Priemonė turėtų būti orientuota į nedidelių kreditų teikimą smulkiems žemės ūkio gamintojams besivystančiose šalyse, kurias paveikė krizė. Ši nedidelio kreditavimo priemonė turėtų būti plėtojama panašiai kaip ir atitinkamos esamos priemonės (Vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė ir Europos plėtros fondas).
Pakeitimas
9
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies ba punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(ba) nedideli kreditai smulkiems žemės ūkio gamintojams siekiant paskatinti gamybą .
Pakeitimas
10
Pasiūlymas dėl reglamento
10 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2009 m., yra 1,0 mlrd. EUR.
1. Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2009 m., yra 1,0 mlrd. EUR. Ši orientacinė suma skiriama iš lėšų, numatytų pagal finansinės programos 4 išlaidų kategoriją.
2. Orientacinė suma 2008 m. – 750 mln. EUR.
2. Primena, kad dėl metinės sumos bus sprendžiama vykstant metinei biudžeto sudarymo procedūrai.
3. Maksimali orientacinė suma 2009 m. – 250 mln. EUR.
4. Kiekvienais metais finansinės programos 2 išlaidų kategorijoje skiriamoje sumoje turi būti palikta bent 600 mln. EUR marža, remiantis naujausioje išankstinio perspėjimo sistemos ataskaitoje, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005, pateikiamomis prognozėmis. Jei tam tikrais metais tokios maržos nebūtų, didžiausia suma, kuri gali būti skiriama tais metais pagal šį reglamentą, turi būti sumažinta, siekiant atstatyti tokią 2 išlaidų kategorijos maržą.
3. Siekiant finansuoti su siūlomu reglamentu susijusias reikmes, daugiametė finansinė programa turi būti patikslinama naudojantis visomis pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinį susitarimą numatytomis galimybėmis. Jei dalis asignavimų arba visi asignavimai skiriami panaudojant turimą finansinės programos 2 išlaidų kategorijos maržą, tai kiekvienais metais pagal šią išlaidų kategoriją paliekama bent 600 mln. EUR marža, remiantis naujausioje išankstinio perspėjimo sistemos ataskaitoje, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005, pateikiamomis prognozėmis. Jei tam tikrais metais tokios maržos nebūtų, didžiausia suma, kuri gali būti skiriama tais metais pagal šį reglamentą, turi būti sumažinta, siekiant atstatyti tokią 2 išlaidų kategorijos maržą.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
Nuorodos
COM(2008)0450 – C6-0280/2008 – 2008/0149(COD)
Atsakingas komitetas
DEVE
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
BUDG
2.9.2008
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
Reimer Böge
3.9.2008
Svarstymas komitete
10.9.2008
22.9.2008
Priėmimo data
22.9.2008
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
21
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Richard James Ashworth, Reimer Böge, Paulo Casaca, Brigitte Douay, James Elles, Salvador Garriga Polledo, Catherine Guy-Quint, Jutta Haug, Anne E. Jensen, Alain Lamassoure, Janusz Lewandowski, Eleonora Lo Curto, Mario Mauro, Jan Mulder, Margaritis Schinas, Theodor Dumitru Stolojan, László Surján, Helga Trüpel, Kyösti Virrankoski, Ralf Walter
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Thijs Berman
Biudžeto kontrolės komiteto pirmininko Herberto Böscho laiškas Vystymosi komiteto pirmininkui Josepui Borrelliui Fontellesui
IPOL-COM-CONT D(2008)/57212
Gerbiamas p. Pirmininke,
rašau Jums norėdamas informuoti apie Biudžeto kontrolės komiteto poziciją dėl Europos Komisijos pasiūlymo dėl greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonės sukūrimo ( COM(2008)0450 ).
Atsižvelgdami į reikalo skubą ir į tai, kad kitas komiteto posėdis įvyks ne anksčiau kaip spalio 7 d. (DEVE komiteto balsavimo diena), savo nuomonę turime pateikti Jums šiame laiške.
Turėdamas mintyje krizės, nuo kurios nukentėjo besivystančios šalys, rimtumą, manau, kad privalome glaudžiai bendradarbiauti, kad parengtume bendrą, darnų ir veiksmingą Europos Parlamento atsakymą, kaip įveikti maisto krizę.
Remiantis EB sutarties 276 straipsniu, dėl šios priemonės įgyvendinimo bus sprendžiama atliekant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, kuri vykdoma ir priimant sprendimus dėl kitų Komisijos valdomų lėšų, skirtų išorės veiksmams finansuoti. Mūsų komiteto nuomone, labai svarbu užtikrinti, kad šios lėšos būtų valdomos laikantis geriausių patikimo finansų valdymo standartų.
2006 m. vykdant metinę biudžeto patvirtinimo procedūrą Europos Parlamentui rimtą susirūpinimą kėlė išorės veiksmų klausimai. Keletą metų Audito Rūmai nurodydavo priežiūros ir kontrolės sistemų, skirtų operacijų teisėtumui ir reguliarumui užtikrinti projektus vykdančių organizacijų lygmeniu, svarbias klaidas ir trūkumus.
Rezoliucijoje dėl 2006 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo Europos Parlamentas nurodė, kad nekenkiant veiksmų efektyvumui šiame svarbiame sektoriuje, reikėtų didinti visų ES lėšų naudojimo išorės veiksmų sektoriuje skaidrumą, matomumą ir su tuo susijusį politinį vadovavimą, tiesiogiai per Komisiją arba valdant decentralizuotai, arba naudojantis tarptautiniais patikos fondais (ES įnašai į šiuos fondus yra didžiausi).
Biudžeto kontrolės komitetas mano, jog būtina imtis tam tikrų veiksmų, kad būtų galima deramai atlikti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, susijusią su lėšomis, panaudotomis naujai sukurtai priemonei. Visų pirma Komisija turėtų imtis su šiais aspektais susijusių veiksmų:
· stebėsena: aiškios gairės ir procedūros pateiktų finansinių įnašų valdymo sistemai nustatyti ;
· vidinė atskaitomybė: aiškus tolesnis suteiktų lėšų tvarkymas, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimą atliekančiai institucijai būtų galima pateikti reikalingą informaciją ;
· patikrinimas: aiškūs susitarimai , pagal kuriuos ES auditoriams (Europos Audito Rūmai, Komisija arba privačios audito įmonės) aiškiai būtų leidžiama atlikti bet kokio paramos gavėjo ar Bendrijos lėšas gavusio subjekto auditą siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, kad nebūtų sukčiavimo ar kitokių pažeidimų, ir užtikrinti, kad tokie pažeidimai būtų pašalinti;
· išorinė atskaitomybė: Komisija pateikia biudžeto įvykdymo patvirtinimą atliekančiai institucijai ataskaitą, kurioje aprašoma suteiktų ES lėšų naudojimo padėtis ir speciali vykdyta kontrolė;
· veiksmingumas: Komisija turėtų nuolat atnaujinti duomenis ir patikimai vertinti šio bendradarbiavimo rezultatus ir veiksmingumą;
· skaidrumas ir matomumas: pasitelkus tarptautines organizcijas reikėtų išsaugoti europinį šio bendradarbiavimo pobūdį. Tvarkant ir šias lėšas reikėtų vadovautis panašiomis matomumo užtikrinimo gairėmis, susijusiomis su 2006 m. pasirašytais susitarimais su JT ir Pasaulio banku.
Labai tikiuosi, kad sprendimus dėl biudžeto priimantys asmenys atsižvelgs į mūsų nuomonę.
Su pagarba,
Herbert Bösch
(parašas)
6.10.2008
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto NUOMONĖ
pateikta Vystymosi komitetui
dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
( COM(2008)0450 – C6‑0280/2008 – 2008/0149(COD) )
Nuomonės referentas (*):
Stéphane Le Foll
(*) Darbo su susijusiais komitetais procedūra. Darbo tvarkos taisyklių 47 straipsnis.
TRUMPAS PAGRINDIMAS
I. Maisto produktų krizę lėmusio kainų kilimo priežastys
Per pastaruosius porą metų pasaulio žemės ūkio ir maisto produktų rinkose įvyko didelių pokyčių. Dėl tokių prieš 30 metų pradėjusių ryškėti tendencijų nuolatinis faktinių prekių kainų mažėjimas tapo mums įprastas reiškinys. Staigus kainų kilimas sukėlė sąmyšį ekonomikoje ir virto tikra maisto produktų krize, o skaudžiausiai paveikė pažeidžiamiausius, ypač kariaujančių ir mažiausiai išsivysčiusių šalių, gyventojus, kurie vis dar priversti maistui skirti daugiau kaip 50 % pajamų. Dėl kainų kilimo padidėjo ir taip aukštas nepritekliaus, nevisavertės mitybos ir bado rizikos lygis, o tai, kaip žinome, turėjo įtakos politiniam stabilumui ir tarptautinei geostrateginei pusiausvyrai.
Maisto produktų krizė, pavasarį sukėlusi dramatiškas badaujančiųjų riaušes, susijusi su pasauliniu žemės ūkio produktų paklausos struktūriniu augimu, kuris savo ruožtu siejamas su demografiniu augimu, pasikeitusiais mitybos įpročiais, besiplečiančia biodegalų gamyba.
Maisto produktų krizė taip pat siejama su finansų krize, kuriai būdinga didėjanti spekuliacija žemės ūkio rinkose. Be to, ji sustiprėjo būtent tuo metu, kai ir šiaurės, ir pietų šalyse pradedamas vertinti klimato atšilimo ir senkančių gamtos išteklių (vandens, energijos, biologinės įvairovės ir pan.) poveikis žemės ūkio veiklai visoje planetoje.
Ši krizė nėra laikina ir veikia visą žemės ūkio sektorių, todėl klausimai dėl žemės ūkio produkcijos ir apsirūpinimo maistu pusiausvyros pasaulyje tampa svarbiausiais diskusijų metu.
Tokioje padėtyje atsidūrėme neatsitiktinai. Ją lėmė daugelis praeityje padarytų sprendimų, kuriems įtakos dažnai turėjo turtingos šalys:
– Dėl jau 20 metų Tarptautinio valiutos fondo ir Pasaulio banko diktuojamų sprendimų dėl reguliavimo panaikinimo ir struktūrinio sureguliavimo politikos neturtingiausių šalių aprūpinimas maisto produktais tapo labai priklausomas nuo importo. Palyginti su vietos gamybos sąnaudomis, pernelyg mažos maisto produktų kainos tarptautinėje rinkoje sulėtino šių šalių žemės ūkio vystymąsi. Reikia priminti, kad kainos tarptautinėje rinkoje priklauso nuo konkurencijos didelio produktyvumo gamybos ir auginimo srityse, o kai kuriose iš jų gaunama subsidijų.
– PPO derybomis dėl pasaulinės prekybos žemės ūkio produktais (mažiau nei 10 % gamybos) siekiama liberalizuoti prekybą tarp mokių šalių, tačiau taip užkertamas kelias tiekti maisto produktus skurdžiausiai gyvenantiems vartotojams.
– Buvo įsipareigota plėtoti paramos vystymuisi politiką remiantis finansiniais pažadais, tačiau jų nebuvo laikytasi. Atvirkščiai, parama žemės ūkio sektoriui, esminiam bet kokio vystymosi pradžiai ir gyvybiškai svarbaus 75 % vargingai gyvenančių pasaulio gyventojų, įsikūrusių kaimo vietovėse, sumažėjo iš esmės. Šiuo metu Europos Sąjunga žemės ūkiui skiria vos 4 % numatytų paramos vystymuisi asignavimų.
Dėl skausmingų badaujančiųjų demonstracijų pasekmių įvairios ES ir tarptautinės institucijos stengiasi reaguoti į tai, ką galėtume vadinti skubios maisto paramos reikalaujančia padėtimi.
II. Greitas ES reagavimas į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse
A. Komisijos pasiūlymas
Komisija stengiasi reaguoti į birželio 19 ir 20 d Europos Parlamento ir valstybių narių kreipimąsi į Bendrųjų reikalų tarybą ir į Europos Vadovų Tarybą ir pradeda bendrus veiksmus besivystančioms šalims paremti.
Šiek tiek pritaikiusi turimas paramos vystymuisi politikos priemones, reaguodama į maisto produktų kainų kilimą, Komisija siūlo skirti papildomą trumpalaikį 1 mlrd. EUR finansavimą iš bendrosios žemės ūkio politikos fondų.
Šia iniciatyva, įgyvendinama suteikus skubią pagalbą ir prieš teikiant paramą vystymuisi, siekiama didinti žemės ūkio produktų pasiūlą besivystančiose šalyse, labiausiai nukentėjusiose nuo maisto produktų kainų šuolio, ir remti veiklą, mažinančią neigiamus kainų šuolio padarinius.
Numatytomis priemonėmis ketinama pagerinti galimybę naudotis žemės ūkiui reikalingomis žaliavomis ir žemės ūkio paslaugomis (įskaitant trąšas ir sėklas) ir sukurti vadinamąjį „apsaugos tinklą“, kuriuo siekiama apsaugoti arba didinti žemės ūkio gamybos pajėgumus ir patenkinti vargingiausiai gyvenančių šalių būtiniausių maisto produktų poreikį.
B. Bendras pranešėjo vertinimas
Atsižvelgdamas į didelės maisto produktų krizės, ištikusios vargingiausių šalių gyventojus, pasekmes, pranešėjas pareiškia esąs solidarus su jais ir palaiko Komisijos iniciatyvą.
Vis dėlto pranešėjas nori pateikti keletą pastabų dėl šios itin svarbios iniciatyvos:
Pastabos dėl biudžeto :
– Neneigdamas šios iniciatyvos svarbos pranešėjas pabrėžia, kad lėšų iš nepanaudotų bendrosios žemės ūkio politikos fondų turi būti imama tik išskirtiniu atveju. Svarbu, kad ateityje ES galėtų laikytis visų įsipareigojimų ūkininkams, ypač naujai įstojusių šalių, dar negaunantiems tokios paramos, kokia teikiama 15 narių senbuvių. Taip pat svarbu atkreipti Komisijos ir Tarybos dėmesį į tai, kad kainų kilimas ūkio rinkose neigiamai paveikė Europos ūkininkus, ypač augintojus, o kai kurių veiklai buvo pražūtingas. Todėl įvertinti, kokioje padėtyje jie atsidūrė, reikėtų ir ruošiant biudžetą, ir pertvarkant bendrąją žemės ūkio politiką, kaip kad numatyta padaryti sveikatos apsaugos srityje. Pagaliau, atsižvelgdamas į naujausius apskaičiavimus, pranešėjas kreipiasi į valstybes nares ir primena, kad neįmanoma tikėtis, kad Europa galės teikti vis didesnę paramą, tik kuriant ar stiprinant Bendrijos politiką, bet nedidinant biudžeto, o jei lėšų būtų buvę pakankamai, galbūt nereikėtų griebtis Komisijos siūlomos išeities.
Pastabos dėl paramos žemės ūkiui iniciatyvų :
– Pranešėjas džiaugiasi vis didėjančiu dėmesiu žemės ūkiui ir ypač žemės ūkio produkcijai neturtingiausiose šalyse. Jo nuomone, būtina vertinti visų šalių žemės ūkius ir maistines kultūras, kad kiekvienas regionas maksimaliai patenkintų gyventojų poreikius.
– Pranešėjas džiaugiasi Komisijos teikiama svarba priemonėms, skirtoms didinti žemės ūkio produkciją: neturtingiausių ūkininkų (jie sudaro apie 80 % kenčiančių nuo nevisavertės mitybos) priėjimą prie gamtos išteklių ir paslaugų, neturtingų vartotojų perkamąją galią padidinant „apsaugos tinklo“ numatytomis priemonėmis, skirtomis skatinti vietos gamybą. Pranešėjas taip pat pataria Komisijai kuo išsamiau aprašyti visus veiksmus, kurių gali būti imtasi siekiant pagerinti gamybą, kaip antai: priėjimas prie vandens, galimybė gauti mikrokreditų, gamintojų gamybos ir pasiūlos rinkoje susivienijimų palaikymas, pagalba sudarant atsargas.
– Siekiant veiksmingumo, pranešėjas pataria Komisijai šią lengvatą laikyti pasaulinės strategijos dalimi, siekiant paskatinti žemės ūkio produkcijos augimą, tvarios plėtros, suderintos su gyventojų poreikiais ir susijusių teritorijų gamtos ištekliais bei galimybėmis, programos kontekste. Todėl būtina laikytis dviejų sąlygų:
1 Veikti atsižvelgiant į laiką:
Pranešėjas abejoja šios iniciatyvos ilgaamžiškumu. Lengvatas teikti įsipareigojama neilgam, tačiau tam, kad būtų skatinamos žemės ūkio veiklos galimybės, reikia laiko ir tęstinumo. Ūkininkas visuomet turi numatyti savo veiksmus į priekį metams ar daugiau (kalbant apie kultūras, investicijas ir pan.). Jam reikia pastovumo, galimybės planuoti, taip pat ir parduodamų produktų kainų stabilumo. Kas atsitiks po metų, kai šio finansavimo lėšos, skirtos sąnaudoms padengti ir paslaugoms, taip pat „apsaugos tinklo“ priemonėms, išseks? Ar buvo pakankamai įvertintos esamų vidutinės trukmės ir ilgalaikės paramos vystymuisi priemonių galimybės, kurios, kaip tvirtinama, neseniai priderintos prie maržos, įtraukiant maisto produktų kainų kilimą, tačiau žemės ūkiui tenkanti jų dalis tebėra itin maža?
2 Paveikti ekonomikos reguliavimą
Globalioje ir vis liberalesnėje ekonomikoje dėl iš prigimties nestabilių tarptautinių ūkio ir maisto produktų rinkų kovoja skirtingo konkurencingumo įvairių šalių žemės ūkiai. Dėl šios ypatybės vietines neturtingiausių šalių rinkas kamuoja didelės krizės, kurios, kaip minėta, praktiškai nebepriklauso nuo rinkų sienų apsaugos. Kai tarptautinėse rinkose kainos žemos, stabdoma vietinės gamybos plėtra. Atvirkščiai, kai jos aukštos, kaip kad šiuo metu, neįmanoma jų sumažinti be tam tikro gamybos apimčių koregavimo ir kainų reguliavimo tarptautinėse rinkose. Todėl pranešėjas nesupranta, kaip Komisija gali tikėtis, kad ši „kukli lengvata“ galėtų sumažinti maisto produktų kainų kilimą.
– Komisija neužsimena kaip teikiant šias lengvatas dalyvaus vietos veikėjai (ūkininkai, vartotojai, valdžios atstovai) ir net nevyriausybinės organizacijos, o sėkmingą vystymąsi visuomet lemia žmonių galimybės patiems kurti savo likimą.
Pastabos dėl lengvatos teikimo įgyvendinimo:
Pranešėjas nori būti tikras, kad Sąjungos administracinės galimybės yra pakankamos užtikrinti veiksmingą 1 mlrd. EUR paskolos panaudojimą, todėl jis kreipiasi į Komisiją, kad ši veiktų pagal bendrąją strategiją, suderintą su kitomis vystymuisi remti skirtomis programomis.
Pranešėjas taip pat pataria Komisijai įsitikinti organizacijų, su kuriomis bus sudarytos sutartys, ekonominiu pajėgumu. Tam pranešėjas siūlo sukurti struktūrų tinklą, kuriuo būtų galima padėti nevyriausybinėms organizacijoms, turinčioms patirties, atitinkamų lėšų ir dirbančioms pagal pripažintą metodiką.
Pranešėjas tikisi, kad Komisija užtikrins, kad 1 mlrd. EUR paskola būtų panaudota kaip įmanoma skaidriau. Todėl jis kreipiasi į Komisiją prašydamas sudaryti išankstinį tikslaus šių lėšų panaudojimo planą, įtraukiant numatomų veiksmų išsamų aprašymą ir pateikiant tikslų veiksmų sąrašą bei nurodant jiems tenkančią finansavimo dalį, taip pat šios lengvatos valdymui skirtas priemones. Šis planas bus priimtas taikant komitologijos procedūrą, supažindinant Europos Parlamentą. Galutinis vertinimas turi būti supaprastintas. Pranešėjas taip pat siūlo pirmąjį išankstinį balansą sudaryti 2009 m. rugsėjo mėn., kad lėšos pirmiausia būtų skirtos skubiems neturtingų šalių poreikiams padengti.
Išvados
Turinti didelių žmogiškųjų ir finansinių išteklių Europos Sąjunga dėl tolygesnio pasaulio gyventojų aprūpinimo maisto produktais ir šalių vystymosi turėtų imtis aktyvesnės ir ilgalaikės veiklos, o tarptautinėje arenoje vykdyti ambicingesnę ir ryžtingesnę politiką. Siekdama šių tikslų Sąjunga turi pateikti konkrečių pasiūlymų ir į jų vykdymą įtraukti kitas šalis:
– Įsteigti krizių valdymui skirtą ir JTO pavaldžią Tarptautinę maisto saugos ir vystymosi tarybą. Ši institucija, derindama strateginius Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos, Tarptautinio valiutos fondo, Pasaulio banko ir tarptautinės bendruomenės tikslus, turėtų palengvinti žemės ūkio ir maisto produktų politikos įgyvendinimą visuose pasaulio regionuose. Regionų integracija taptų pirmuoju žingsniu šia linkme.
– Tam, kad vartotojų ir viso pasaulio gamintojų labui būtų užtikrintas aprūpinimas maistu ir tam tikras kainų stabilumas, būtina įvesti bent minimalų tarptautinių rinkų reguliavimą. O reaguojant į skubius atvejus ir siekiant sumažinti spekuliavimo atvejus, pastaraisiais mėnesiais įvykusius žemės ūkio rinkose, reikia atkurti maisto produktų atsargas visame pasaulyje (įskaitant ir Europos maisto produktų bankams).
– Vystymuisi skiriama parama pagaliau turi būti padidinta, be to, reikia atsakingai dar kartą įvertinti, kokia jos dalis turi tekti žemės ūkiui.
PAKEITIMAI
Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas ragina atsakingą Vystymosi komitetą į savo pranešimą įtraukti šiuos pakeitimus:
Pakeitimas
1
Pasiūlymas dėl reglamento
1 a nurodomoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
– atsižvelgdami į tarptautinį vystymuisi skirto žemės ūkio žinių, mokslo ir technologijų vertinimą (angl. IAASTD);
Pakeitimas
2
Pasiūlymas dėl reglamento
1 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(1) Dėl pastaruoju metu sparčiai didėjančių maisto kainų daug besivystančių šalių ir jų gyventojų atsidūrė kritinėje padėtyje. Kadangi yra pavojus, kad dar keli šimtai milijonų žmonių atsidurs itin dideliame skurde, būtina labiau solidarizuotis su šiais gyventojais.
(1) Dėl pastaruoju metu sparčiai didėjančių maisto kainų (tai buvo įmanoma numatyti dėl padėties, susijusios su žemės ūkio ir maisto produktų pasaulinių rinkų pasiūla ir paklausa) daug besivystančių šalių ir jų gyventojų atsidūrė kritinėje padėtyje. Kadangi dėl maisto produktų krizės, prie kurios prisideda finansinė ir energetikos krizė ir aplinkos nykimas (klimato atšilimas, vandens stygius, biologinės įvairovės nykimas ir kt.), yra pavojus, kad dar keli šimtai milijonų žmonių atsidurs itin dideliame skurde, būtina labiau solidarizuotis su šiais gyventojais. Atsižvelgiant į visus duomenis apie maisto produktų rinkų ateitį galima manyti, kad ši maisto produktų krizė, kurią patiria Pietų ir Šiaurės pusrutulio skurdžiausiai gyvenantys gyventojai, truks ne vienus metus.
Pagrindimas
La crise alimentaire que nous vivons n'est pas un accident. Nous avons une idée de l'évolution future de l'offre et de la demande mondiale en produits agricoles et alimentaires. D'ici 2050 il y aura 3 milliards d'habitants en plus sur la planète. Il faudra produire deux fois plus et mieux en valorisant plus efficacement l'ensemble des ressources et en préservant davantage les écosystèmes et les équilibres naturels. Il conviendra aussi d'assurer une certaine régulation de l'économie agricole afin d'éviter les catastrophes alimentaires et les trop grands risques de spéculations sur les marchés de l'alimentation.
Pakeitimas
3
Pasiūlymas dėl reglamento
2 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(2) Todėl šiuo reglamentu turėtų būti sukurta greito reagavimo į didelių maisto kainų besivystančiose šalyse sukeltą krizinę padėtį finansavimo priemonė.
(2) Todėl šiuo reglamentu turėtų būti sukurta greito reagavimo į didelių maisto kainų besivystančiose šalyse sukeltą krizinę padėtį finansavimo priemonė , papildanti dabartinę Europos Sąjungos vystymosi politiką, kuri pernelyg ilgai nesirūpino parama žemės ūkiui, ypač maisto produktų gamybai .
Pagrindimas
La crise alimentaire révèle au grand jour les carences des politiques de développement engagées avec les pays les plus pauvres. L'aide à l'agriculture se situe autour de 4% de l'aide au développement, alors que ce secteur reste la base de tout développement puisqu'il permet de répondre aux besoins les plus élémentaires de population souffrant de malnutrition. Dans ces régions la majorité des populations vivent en zones rurales, la majorité des mal nourris sont d'abord des agriculteurs pauvres qui ont un accès difficile aux ressources (terre, eau, énergie, engrais semences, microcrédits, services, etc.) pour produire et nourrir leurs populations. Nos politiques de développement l'ont un peu vite oublié.
Pakeitimas
4
Pasiūlymas dėl reglamento
5 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(5a) Tame pačiame susitikime Europos Vadovų Taryba dar kartą ryžtingai patvirtino savo įsipareigojimą pasiekti bendrą tikslą – iki 2010 m. oficialią pagalbą vystymuisi (OPV) padidinti iki 0,56 % Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų, o iki 2015 m. – 0,7 % minėtųjų pajamų, kaip nustatyta 2005 m. gegužės mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose ir 2005 m. gruodžio 20 d. Europos konsensuse dėl vystymosi. Taikant šiame reglamente numatytą priemonę reikėtų atsižvelgti į valstybių narių nacionalines pastangas siekiant šio tikslo.
Pakeitimas
5
Pasiūlymas dėl reglamento
7 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(7) Siekiant visapusiškai spręsti artimiausias didelių maisto kainų pasekmes, reikia labai daug lėšų. Prisidėti sprendžiant šią problemą turi visa tarptautinė bendruomenė; Europos bendrija stengėsi įnešti deramą indėlį.
(7) Siekiant visapusiškai spręsti artimiausias didelių maisto kainų pasekmes, reikia labai daug lėšų ir materialinių išteklių . Prisidėti sprendžiant šią problemą turi visa tarptautinė bendruomenė; Europos bendrija stengėsi įnešti deramą indėlį.
Pagrindimas
Tinkamiausias ir veiksmingiausias būdas dabartinei maisto krizei spręsti – didinti pagalbą maistu besivystančioms šalims.
Pakeitimas
6
Pasiūlymas dėl reglamento
8 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(8) Dėl tų pačių sąlygų, dėl kurių prireikė šios finansavimo priemonės (t. y. didelių maisto kainų) taip pat sumažėjo finansinės sistemos 2 išlaidų kategorijos žemės ūkio rinkos išlaidos. Iš dabartinių apskaičiavimų taip pat matyti, kad 2009 m. 2 išlaidų kategorijoje bus didelė nepaskirstytų lėšų marža.
Išbraukta.
Pakeitimas
7
Pasiūlymas dėl reglamento
11 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(11) Vis dėlto tos priemonės jau iki galo mobilizuotos arba perprogramuotos 2008 m., siekiant spręsti didelių maisto kainų padėties besivystančiose šalyse neigiamą poveikį. Tas pat, tik labai ribotai galėtų būti padaryta ir 2009 m., tačiau to toli gražu nepakaktų poreikiams patenkinti.
(11) Vis dėlto tos priemonės jau iki galo mobilizuotos arba perprogramuotos 2008 m., siekiant spręsti didelių maisto kainų padėties besivystančiose šalyse neigiamą poveikį. Tas pat, tik labai ribotai galėtų būti padaryta ir 2009 m., tačiau to toli gražu nepakaktų poreikiams patenkinti. Dėl dabartinio pasaulinio maisto tiekimo stygiaus ir itin padidėjusių kainų, turint mintyje, kad tai gali tęstis ir ateityje, reikėtų stiprinti priemones, susijusias su pagalba vystymuisi, naudojant lėšas, numatytas Sąjungos biudžeto 4 išlaidų kategorijoje, ir nekeliant pavojaus Sąjungos žemės ūkio interesams.
Pakeitimas
8
Pasiūlymas dėl reglamento
12 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(12) Dabartinėmis sąlygomis, kai dėl didelių maisto kainų BŽŪP išlaidos yra mažesnės, Komisija siūlo dalį sutaupytų lėšų nukreipti į žemės ūkio gamybą besivystančiose šalyse.
(12) Dabartinėmis sąlygomis, kai dėl didelių maisto kainų BŽŪP išlaidos yra mažesnės, Komisija siūlo stiprinti veiksmus, skirtus dalį sutaupytų lėšų, kurios turi būti naudojamos kaip stabilizuojantis veiksnys, nukreipti į žemės ūkio gamybą besivystančiose šalyse , nepamirštant, kad naujų nenumatytų finansinių poreikių atveju privaloma visų pirma apsvarstyti galimybes perkelti nepanaudotus asignavimus ir nuosekliai taikyti įprastas biudžeto procedūras .
Pagrindimas
Biudžetą patvirtinančios institucijos yra įsipareigojusios pagal 21–23 straipsnius apsvarstyti galimybes perkelti lėšas.
Pakeitimas
9
Pasiūlymas dėl reglamento
13 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13) Vis dėlto būtina apsaugoti Europos ūkininkų interesus ir užtikrinti, kad šis pasiūlymas jokiomis aplinkybėmis nepaskatintų finansinės drausmės mechanizmo, nustatyto Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 1290/2005, taikymo.
(13) Vis dėlto būtina apsaugoti Europos ūkininkų, kurie taip pat patiria didelių nuostolių dėl padidėjusių gamybos sąnaudų tiek žemės ūkio gamybos, tiek žuvininkystės sektoriuose, interesus ir užtikrinti, kad šis pasiūlymas jokiomis aplinkybėmis nepaskatintų finansinės drausmės mechanizmo, nustatyto Tarybos reglamentuose (EB) Nr. 1782/2003 ir (EB) Nr. 1290/2005, taikymo. Be to, reikėtų pabrėžti, kad vykdant su BŽŪP būklės patikra susijusias reformas reikės asignavimų restruktūrizavimo lydimosioms priemonėms ir paramos priemonėms įdiegti, ypač pieno ir avininkystės bei ožkininkystės sektoriuose, ir labai pažeidžiamų regionų poreikiams patenkinti.
Pagrindimas
Taip pat reikia skirti dėmesio poveikio mažinimui, pagalbinėms restruktūrizavimo priemonėms bei kitoms naujoms problemoms, tokioms kaip didesnės gamybos sąnaudos, kurių priežastis – didesnės energijos kainos, spręsti.
Pakeitimas
10
Pasiūlymas dėl reglamento
13 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(13a) Šiame reglamente numatyta naujoji pagalba vystymuisi turėtų būti valdoma taip, kad būtų užtikrintas maisto produktų tiekimas vietos gyventojams ir kad būtų išvengta tokios situacijos, kai žemės ūkio sektoriaus veikla nukreipta tik į žaliavų eksportą į išsivysčiusias šalis. Tai prieštarautų tikslams, kurių siekiama naudojant šią priemonę, kadangi esant tokiai padėčiai nebūtų tenkinami vietos poreikiai ir būtų sudaromos sąlygos nesąžiningai konkurencijai su Europos produkcija.
Pakeitimas
11
Pasiūlymas dėl reglamento
14 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14) Dėl to riekia priimti specialią finansavimo priemonę, kuri papildytų esamas vystymosi priemones ir humanitarinės pagalbos priemonę, priimti neatidėliotinas ir papildomas priemones, kuriomis būtų greitai sprendžiamos šiuo metu besivystančiose šalyse didėjančių maisto kainų pasekmės.
(14) Dėl to galima priimti specialią Sąjungos biudžeto 4 išlaidų kategorijoje numatytą finansavimo priemonę, kuri papildytų esamas vystymosi priemones ir humanitarinės pagalbos priemonę, priimti neatidėliotinas ir papildomas priemones, kuriomis būtų greitai sprendžiamos šiuo metu besivystančiose šalyse didėjančių maisto kainų pasekmės. Būtina atlikti teikiamo finansavimo patikrinimus laikantis Europos Sąjungoje galiojančių taisyklių.
Pagrindimas
Tai negali automatiškai taikoma. Reikia atlikti veiklos patikrinimus.
Pakeitimas
12
Pasiūlymas dėl reglamento
14 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(14a) Atsižvelgiant į šiuos tikslus, rezultatai, gauti naudojant finansavimo priemonę kartu su esamomis programomis, turėtų būti reguliariai vertinami, siekiant ilgalaikiu požiūriu stebėti žemės ūkio produkcijos gamybos sektorių struktūros pokyčius besivystančiose šalyse.
Pakeitimas
13
Pasiūlymas dėl reglamento
15 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(15) Pagal šią Priemonę priimtos priemonės turėtų padėti besivystančioms šalims padidinti žemės ūkio gamybą ateinančiais sezonais, greitai spręsti neatidėliotinus šalių ir jų gyventojų poreikius ir imtis pirmųjų žingsnių siekiant ateityje kiek įmanoma išvengti padėties, kai neužtikrinamas aprūpinimas maistu, taip pat padėti sumažinti didelių maisto kainų pasaulyje poveikį, padedant skurdžiausiems žmonėms, tačiau taip pat Europos vartotojams ir ūkininkams.
(15) Pagal šią Priemonę priimtos priemonės turėtų padėti besivystančioms šalims padidinti žemės ūkio gamybą ateinančiais sezonais, greitai spręsti neatidėliotinus šalių ir jų gyventojų poreikius ir imtis pirmųjų žingsnių siekiant ateityje kiek įmanoma išvengti padėties, kai neužtikrinamas aprūpinimas maistu, taip pat padėti sumažinti didelių maisto kainų pasaulyje poveikį, padedant skurdžiausiems žmonėms, tačiau taip pat Europos vartotojams ir ūkininkams. Įmanoma sumažinti didelių maisto kainų pasaulyje poveikį tik tada, kai visos pasaulio valstybės, iš kurių turtingiausioms valstybėms tenka didžiulė atsakomybė, svarstys kartu, kaip pasaulyje pasiekti apsirūpinimo maisto pusiausvyrą, ir imsis priemonių stengdamosi stabilizuoti pasaulines kainas, kad kiekvienas pasaulio regionas galėtų vystyti savo žemės ūkį ir padėti savo gyventojams. Norint pasiekti šį tikslą reikia protingai reguliuoti žemės ūkio ekonomiką ir maisto produktų atsargų, kurios leistų įveikti kritines situacijas (gaivalines nelaimes ir kt.), sudarymą. Be to, Sąjunga turėtų skatinti besivystančių šalių regionų integraciją, kuri svarbi ne tik geopolitiniu aspektu, bet tai būtų pirmieji žingsniai link žemės ūkio politikos sukūrimo laikantis gairių, kurias Bendrija nustatė daugiau kaip prieš penkiasdešimt metų. Bendrijos parama turėtų priklausyti nuo tam tikrų minimalių aplinkos apsaugos reikalavimų įgyvendinimo ir pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų laikymosi.
Pagrindimas
Il serait illusoire de croire que le laisser faire économique permettra à tous les être humains de la terre de se nourrir alors que l'accès à la nourriture constitue le premier droit à la vie. Cela tient pour beaucoup au fonctionnement économique et aux particularités des marchés agricoles dont on connaît la très grande instabilité notamment au plan international (ce sont des marchés résiduels hautement spéculatifs). Par ailleurs les différents niveaux de compétitivité des agricultures du monde qui se confrontent sur ces marchés n'aident pas l'agriculture des pays les plus pauvres dont l'économie est souvent très ouverte. Il faut donc admettre les bienfaits d'une certaine régulation de l'économie agricole. On a d'ailleurs ainsi justifié l'existence de toutes les des politiques agricoles du monde.
Pakeitimas
14
Pasiūlymas dėl reglamento
16 konstatuojamoji dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16) Dėl paties šiuo reglamentu nustatomų priemonių pobūdžio reikia sukurti veiksmingas, lanksčias, skaidrias ir greitas finansavimo sprendimų priėmimo procedūras, užtikrinant glaudų susijusių institucijų bendradarbiavimą. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti įmanoma nuo 2008 m. birželio 20 d. – datos, kai paskelbtos Europos Vadovų Tarybos išvados, finansuoti jau pradėtas priemones , kurias tarptautinės organizacijos remia arba yra pasirengusios paremti, prieš šio reglamento priėmimą.
(16) Dėl paties šiuo reglamentu nustatomų priemonių pobūdžio reikia sukurti veiksmingas, lanksčias, skaidrias ir greitas finansavimo sprendimų priėmimo procedūras, užtikrinant glaudų susijusių institucijų bendradarbiavimą. Šiuo reglamentu visų pirma turėtų būti įmanoma nuo 2008 m. birželio 20 d. – datos, kai paskelbtos Europos Vadovų Tarybos išvados, finansuoti jau pradėtas priemones prieš šio reglamento priėmimą.
Pakeitimas
15
Pasiūlymas dėl reglamento
16 a konstatuojamoji dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(16a) Šio reglamento įgyvendinimas turėtų būti atidžiai stebimas ir turėtų būti laikomasi metinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros. Šį reglamentą finansuoja tarptautinės organizacijos, bet tai negali trukdyti biudžeto kontrolei, Sąjungos išlaidų veiksmingumui ir matomumui.
Pakeitimas
16
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Bendrija finansuoja priemones , skirtas paremti greitus ir tiesioginius veiksmus reaguojant į padidėjusias maisto kainas besivystančiose šalyse; šios priemonės apima laikotarpį tarp skubios pagalbos ir vidutinės trukmės ir ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo.
1. Bendrija finansuoja ne tik mikrokreditus, bet gamybos priemones, kurias reikia įsigyti Europos Sąjungoje ir kurios skirtos paremti greitus ir tiesioginius veiksmus reaguojant į padidėjusias maisto kainas besivystančiose šalyse; šios priemonės apima laikotarpį tarp skubios pagalbos ir vidutinės trukmės ir ilgalaikio vystomojo bendradarbiavimo. Šios priemonės įeina į bendrą vystymosi strategiją, kuriai iškelti konkretūs tikslai ir skirta lėšų ir pagal kurią suderinamos visos priemonės, skirtos skubiai pagalbai ir vystymuisi.
Pagrindimas
La facilité des 1 milliard doit s’inscrire dans une stratégie d’ensemble coordonnant tous les efforts de la Communauté en faveur du développement. Par ailleurs la crise alimentaire impose des réponses urgentes mais aussi des réponses à plus long terme afin d'aider le développement de l'agriculture et de stimuler l'offre en produits alimentaires. Les processus de valorisation des ressources par l'activité agricole et de modernisation de l'agriculture nécessitent du temps. Par ailleurs les agriculteurs ont besoin de perspectives et de stabilité pour produire. C'est pourquoi les moyens accordés à l'agriculture doivent être sérieusement accrus mais doivent aussi être répartis dans un temps long.
Pakeitimas
17
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 2 dalies 1 pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Priemonės, remiantis šiomis nuostatomis, turi būti skirtos besivystančioms šalims, kaip apibrėžta EBPO/VPK, ir jų gyventojams.
2. Priemonės, remiantis šiomis nuostatomis, turi būti skirtos besivystančioms šalims, kaip apibrėžta EBPO/VPK, jų gyventojams ir Sąjungos gamintojams .
Pagrindimas
Europos gamintojams turėtų būti suteikta tokia pati apsauga.
Pakeitimas
18
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 2 dalies 2 pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Komisija priima 1 dalyje minėtas priemones. Jomis turi būti finansuojamos tarptautinės iniciatyvos, kuriomis remiami šio reglamento tikslai ir siekiai ir kurios įgyvendinamos per regionines ir pasaulines tarptautines organizacijas. Komisija apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą.
Komisija priima 1 dalyje minėtas priemones. Jomis turi būti finansuojamos tarptautinės iniciatyvos, kuriomis remiami šio reglamento tikslai ir siekiai ir kurios įgyvendinamos per regionines ir pasaulines tarptautines viešąsias ar privačiąsias organizacijas kartu su vietos gamintojų organizijomis. Komisija apie tai informuoja Europos Parlamentą ir Tarybą. Taip Europos Parlamentas reguliariai informuojamas apie tai, kaip taikoma ši priemonė, posėdžiuose, kurie rengiami Komisijos iniciatyva, ir 2009 m. birželio mėn. pateikiant raštu pradinę preliminarią ataskaitą.
Europos Parlamentas turi teisę tarti paskutinį žodį dėl išlaidų.
Pakeitimas
19
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. Besivystančiai šaliai parama neteikiama net tada, kai ji atitinka priede nustatytus kriterijus, jei:
– joje mažėja natūralių miškų plotų,
– ji žemės ūkio produktų eksportuotoja daugiau nei importuoja,
– joje vyksta dykumėjimas, yra per daug ganyklų arba nesaikingai vartojamas vanduo.
Pagrindimas
Bendrijos parama turi atitikti tvaraus vystymosi ir aplinkos apsaugos politikos tikslus.
Maisto krizė turėtų būti sprendžiama tose šalyse, kurios maisto produktų importuotoja daugiau nei eksportuoja.
Pakeitimas
20
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4. Siekiant užtikrinti Bendrijos paramos darną ir veiksmingumą, kai įgyvendinama programa yra regioninio ar tarpvalstybinio pobūdžio, Bendrija gali nuspręsti, kad atitinkama programa taip pat gali būti naudinga kitų besivystančių šalių, kurios nepriklauso tam regionui, gyventojams.
Išbraukta.
Pagrindimas
Bus remiamos tik atrinktos šalys.
Pakeitimas
21
Pasiūlymas dėl reglamento
1 straipsnio 5 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
5. Tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas (toliau – tarptautinės organizacijos) bus atrinktos remiantis jų gebėjimu greitai vykdyti aukštos kokybės veiksmus atsižvelgiant į konkrečius remtinų besivystančių šalių poreikius, remiantis šio reglamento tikslais.
5. Tarptautinės organizacijos, įskaitant regionines organizacijas (toliau – tarptautinės organizacijos) bus atrinktos remiantis jų gebėjimu greitai vykdyti aukštos kokybės veiksmus atsižvelgiant į konkrečius remtinų besivystančių šalių poreikius, remiantis šio reglamento tikslais. Be to, tarptautinės organizacijos bus atrinktos atsižvelgiant į jų gebėjimą veiksmingai ir realiai skirstyti lėšas sukuriant kuo mažiau su administravimu susijusių biurokratinių kliūčių.
Pakeitimas
22
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Pagrindiniai paramos ir bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai – skatinti žemės ūkio sektoriaus remtinose šalyse ir regionuose pasiūlos didinimą , kartu užtikrinant jų tvarų vystymąsi, ir remti veiksmus siekiant greitai ir tiesiogiai sumažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį, kartu siekiant aprūpinimo maistu tikslų.
1. Pagrindiniai paramos ir bendradarbiavimo pagal šį reglamentą tikslai – skatinti tvarų žemės ūkio gamybos ir vietos rinkos vystymąsi siekiant didinti žemės ūkio sektoriaus remtinose šalyse ir regionuose pasiūlą , kartu užtikrinant jų tvarų vystymąsi, ir remti veiksmus siekiant greitai ir tiesiogiai spręsti vietos gyventojų maisto poreikio problemą stengiantis sumažinti neigiamą didelių maisto kainų poveikį, kartu siekiant aprūpinimo maistu tikslų.
Pakeitimas
23
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Tikrinamos esamos programos ir projektai, kad papildoma parama būtų skiriama tik tinkamai patikrintiems ir į ateitį orientuotiems projektams, kurie būtų tvarumo aspektu naudingi smulkiems ūkininkams ir kaimo vietovių struktūroms, taip pat turi būti geriau panaudojamos lėšos ir siekiama užkirsti kelią lėšų panaudojimui ne pagal paskirtį.
Pakeitimas
24
Pasiūlymas dėl reglamento
2 straipsnio 3 dalies 2 pastraipa
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Skirtingos vystymąsi skatinančios priemonės ir ši Priemonė taikomos taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma susijęs su perėjimu nuo veiksmų reaguojant į krizinę situaciją prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų.
Skirtingos vystymąsi skatinančios priemonės ir ši Priemonė taikomos taip, kad būtų užtikrintas bendradarbiavimo tęstinumas, visų pirma susijęs su perėjimu nuo veiksmų reaguojant į krizinę situaciją prie vidutinės trukmės ir ilgalaikių veiksmų. Nuo šiol pagal visas vystymą skatinančias priemones skiriama didesnė dalis žemės ūkiui ir žemės ūkio gamybai, nes be jų jokia šalis negali pasiekti tvaraus vystymosi, kurio vienas iš tikslų – užtikrinti, kad šalies gyventojai turėtų pakankamai maisto.
Pagrindimas
Un pays ne peut se développer quand il ne parvient pas à nourrir sa population. Dans le contexte de crise alimentaire dans lequel nous sommes l’urgence est donc bien d'augmenter durablement l'aide à l’agriculture trop longtemps négligée des politiques de coopération développement. Rappelons simplement que la majorité des populations des pays pauvres vivent dans les campagnes, que l’alimentation représente plus de 50% des dépenses des ménages, que les plus mal-nourris sont souvent des agriculteurs pauvres qui ne parviennent pas à produire faute de moyens suffisants, leur permettant d’accéder aux ressources (terre, eau, engrais, semences, services, crédits, etc.)
Pakeitimas
25
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Bendrijos parama ir bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinami remiantis šio reglamento 1 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytais priemones remiančiais finansavimo sprendimais, kuriuos priima Komisija.
1. Bendrijos parama ir bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinami remiantis šio reglamento 1 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse ir 3 straipsnio 2 dalyje nurodytais priemones remiančiais finansavimo sprendimais, kuriuos priima Komisija. Prieš pradedant šios priemonės finansavimą, Komisija parengia tikslų išankstinį priemonės panaudojimo planą, kuriame išsamiai nurodomos visos numatomos priemonės ir jų kiekybiniai tikslai, finansavimo dalis, skirta kiekvienai iš šių priemonių, ir administraciniam valdymui skirtos lėšos. Sprendimas patvirtinti šį išankstinį planą priimamas pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, numatytą 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendime, nustatančiame Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką.
1 OL L 184, 1999 17 7, p. 23.
Pagrindimas
Svarbu, kad Komisija tiksliai nurodytų, kaip bus panaudojamas 1 milijardas, ir pateiktų išankstinį planą, kuris turėtų būti priimamas pagal komitologijos procedūrą ir kuris turėtų suteiti galimybę Europos Parlamentui gauti informacijos. O vėliau turint tokį planą bus lengviau vertinti šią priemonę.
Pakeitimas
26
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies a punktas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
a) priemonės pagerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų, įskaitant trąšas ir sėklas , bei pasinaudoti paslaugomis;
a) priemonės pagerinti skurdžiausių smulkiųjų ūkininkų infrastruktūrą ir gamybos priemones siekiant remti tvarų vietos vystymąsi, t. y.:
– pagerinti galimybes gauti žemės ūkio gamybai reikalingų žaliavų (pritaikytų taip, kad kuo geriau būtų panaudojami vietos ištekliai) ir pasinaudoti paslaugomis (konsultavimas žemės ūkio klausimais, profesinis mokymas),
– pagerinti galimybes gauti žemės, vandens ir finansavimą (mikrokreditus),
– pagerinti kolektyvinį gamintojų organizavimą (dėl gamybos ir vietinių rinkų bei vietos sėklų bankų diegimo),
– pagerinti derliaus saugojimą .
Pakeitimas
27
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies b punktas
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(b) saugumo tinklo priemonės, skirtos išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus bei spręsti pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų maisto poreikius.
(b) saugumo tinklo priemonės, skirtos išlaikyti ar pagerinti žemės ūkio gamybos pajėgumus bei spręsti pagrindinius labiausiai pažeidžiamų gyventojų maisto poreikius , būtina vengti bet kokių dempingo ir vietos gamybos bei rinkos iškraipymo atvejų .
Pakeitimas
28
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies b a punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(ba) priemonės, skirtos remti partnerių vyriausybes nustatant veiksmingą nacionalinę apsirūpinimo maistu užtikrinimo politiką ir ją įgyvendinant, glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ūkininkų organizacijomis ir vartotojais.
Pakeitimas
29
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 dalies b b punktas (naujas)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
(bb) techninės konsultacijos ir mokymo priemonės, kuriomis siekiama, kad būtų laikomasi Sąjungos teisės aktuose nustatytų aplinkos apsaugos standartų.
Pakeitimas
30
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Priimtomis priemonėmis negalima remti žaliavų gamybos šiems produktams:
– egzotiškoms arba prabangos prekėms (kakavai, arbatai, tabakui, kavai) arba
– biokurui.
Pagrindimas
Šio pasiūlymo tikslas – spręsti maisto krizės problemą besivystančiose šalyse. Todėl reikėtų remti pagrindinių maisto produktų gamybą.
Pakeitimas
31
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3. Pagalbos priemonėms, kurios atitinka šio reglamento tikslus, gali būti teikiamas ne didesnis nei 1 % nuo 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos sumos finansavimas.
Išbraukta.
Pagrindimas
Kadangi lėšas ketinama skirti jau vykdomai veiklai, nereikia jokių papildomų administracinių išlaidų.
Pakeitimas
32
Pasiūlymas dėl reglamento
3 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. Komisija ir Europos Parlamentas atidžiai išnagrinėja tarptautinėms organizacijoms skiriamas lėšas ir šių organizacijų išlaidas remtinose šalyse, siekiant užtikrinti veiksmingą ir racionalų Sąjungos lėšų panaudojimą, norint pasiekti minėtuosius tikslus.
Pakeitimas
33
Pasiūlymas dėl reglamento
4 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Subjektai, galintys teikti finansavimą, yra tarptautinės organizacijos, atitinkančios Komisijos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 43 straipsnio sąlygas.
Subjektai, galintys gauti finansavimą, yra vietos bankai, kurių veikla susijusi su žemės ūkio sektoriumi. Jei įmanoma, Europos investicijų bankas ir susijusios organizacijos taip pat turėtų teisę gauti finansavimą.
Pagrindimas
Subjektai, galintys gauti finansavimą, turėtų būti ne tarptautinės organizacijos, o vietos bankai, kurių veikla susijusi su žemės ūkio sektoriumi, ir, jei įmanoma, Europos investicijų bankas ir susijusios organizacijos.
Pakeitimas
34
Pasiūlymas dėl reglamento
5 straipsnio 2 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2a. Bendrijos parama priklauso nuo tam tikrų minimalių aplinkos apsaugos reikalavimų ir pagrindinių Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijų laikymosi.
Pakeitimas
35
Pasiūlymas dėl reglamento
5 straipsnio 3 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3. Teisę dalyvauti atitinkamose sutartinėse procedūrose turi visi fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus šaliai, kurioje vykdomi veiksmai, taikomą geografinę vystymosi priemonę, taip pat visi fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus pagal įgyvendinančios tarptautinės organizacijos taisykles, užtikrinant, kad visiems pagalbos teikėjams būtų sudarytos vienodos sąlygos. Tos pačios taisyklės taikomos prekėms ir medžiagoms. Ekspertai gali turėti bet kurios šalies pilietybę.
3. Teisę dalyvauti atitinkamose sutartinėse procedūrose turi visi fiziniai ir juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus šaliai, kurioje vykdomi veiksmai, taikomą geografinę vystymosi priemonę, taip pat visi fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie atitinka reikalavimus pagal įgyvendinančios tarptautinės organizacijos taisykles, užtikrinant, kad visiems pagalbos teikėjams būtų sudarytos vienodos sąlygos. Ekspertai gali turėti bet kurios šalies pilietybę, bet gamybos priemonių, prekių ir medžiagų reikia įsigyti ES.
Pakeitimas
36
Pasiūlymas dėl reglamento
5 straipsnio 3 a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
3a. Pagal šį Reglamentą finansuojamos priemonės turi atitikti 2005 m. Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo. 9 straipsnyje numatytuose pranešimuose šiam reikalavimui bus skiriamas ypatingas dėmesys.
Pagrindimas
Visos pagal šį Reglamentą finansuojamos priemonės turi atitikti Paryžiaus deklaraciją dėl pagalbos veiksmingumo, ypač dėl to, kad ji yra susijusi su laikinąja priemone. Turėtų būti užtikrinta, kad naudojant šią priemonę būtų veiksmingai padedama ilgam gerinti padėtį.
Pakeitimas
37
Pasiūlymas dėl reglamento
6 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Biudžetiniai įsipareigojimai įgyvendinami remiantis Komisijos priimtais sprendimais.
1. Biudžeto įsipareigojimai skiriami, remiantis Komisijos ir Europos Parlamento lygiomis teisėmis priimtais sprendimais.
Pakeitimas
38
Pasiūlymas dėl reglamento
6 straipsnio 2 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
2. Priemonėmis, priimtomis pagal šį reglamentą, gali būti finansuojama remtinose šalyse arba 4 straipsnyje nurodytų organizacijų vykdoma veikla, pradėta prieš šio reglamento įsigaliojimą nuo 2008 m. birželio 20 d .
2. Priemonėmis, priimtomis pagal šį reglamentą, gali būti nuo tada, kai Europos Parlamentas priims sprendimą, finansuojama remtinose šalyse arba 4 straipsnyje nurodytų organizacijų vykdoma veikla, pradėta prieš šio reglamento įsigaliojimą. Pagal šį reglamentą skiriama parama turi būti naudojama kaip papildomi asignavimai.
Pakeitimas
39
Pasiūlymas dėl reglamento
9 straipsnis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
Informacijos teikimas
Stebėsena ir vertinimas
Komisija ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai praneša apie pagal šį reglamentą priimtas priemones. Komisija ne vėliau kaip 2012 m. gruodžio 31 d. pateikia joms priemonių įgyvendinimo ataskaitą apie paramos įgyvendinimą ir, kiek įmanoma, pagrindinius pagal šį reglamentą teikiamos pagalbos rezultatus ir poveikį .
Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai reguliariai praneša apie pagal šį reglamentą priimamas priemones. Komisija 2009 m. rugsėjo mėn. pateikia jiems pirmąjį laikiną priemonių, kurių imtasi, vertinimą, kuris gali leisti pritaikyti priemonės turinį prie jos tikslų. Atsižvelgdama į prieš priemonės įgyvendinimą pateikiamą išankstinį planą, kuriame nurodomas išsamus priemonės finansavimo panaudojimas, Komisija ne vėliau kaip 2010 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tikslų priemonės įgyvendinimo vertinimą, kad būtų įvertinti šios priemonės rezultatai ir realus poveikis atitinkamose šalyse.
Pagrindimas
Svarbu, kad Komisija reguliariai informuotų Europos Parlamentą ir Tarybą apie priemonės įgyvendinimo eigą ir rezultatus. Be to, būtina atlikti pirmąjį tarpinį vertinimą ir vėliau atlikti galutinį tikslų vertinimą, kad galima būtų realiai nustatyti, kokia yra šios priemonės reikšmė gyventojams, kurie labiausiai nukentėjo nuo maisto produktų krizės.
Pakeitimas
40
Pasiūlymas dėl reglamento
10 straipsnio 1 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
1. Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2009 m., yra 1,0 mlrd. EUR.
1. Visa orientacinė suma, skiriama šio reglamento įgyvendinimui 2008–2009 m., yra 1,0 mlrd. EUR. Ši orientacinė suma skiriama naudojant lėšas, numatytas 2007–2013 m. finansinės programos 4 išlaidų kategorijoje.
Pakeitimas
41
Pasiūlymas dėl reglamento
10 straipsnio 4 dalis
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4. Kiekvienais metais finansinės programos 2 išlaidų kategorijoje skiriamoje sumoje turi būti palikta bent 600 mln. EUR marža, remiantis naujausioje išankstinio perspėjimo sistemos ataskaitoje, kaip nustatyta Reglamentu (EB) Nr. 1290/2005, pateikiamomis prognozėmis. Jei tam tikrais metais tokios maržos nebūtų, didžiausia suma, kuri gali būti skiriama tais metais pagal šį reglamentą, turi būti sumažinta, siekiant atstatyti tokią 2 išlaidų kategorijos maržą.
4. Skiriama suma turi būti finansuojama naudojant lėšas, numatytas ES biudžeto 4 išlaidų kategorijoje.
Pakeitimas
42
Pasiūlymas dėl reglamento
10 straipsnio 4a dalis (nauja)
Komisijos siūlomas tekstas
Pakeitimas
4a. Atsižvelgdama į būsimą Sąjungos biudžeto peržiūrą, Europos Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje įvertinama būtinybė sustiprinti pagalbą vystymuisi didinant 4 išlaidų kategorijos lėšas, siekiant spręsti problemas, kilusias dėl didėjančių žemės ūkio produktų kainų skurdžiose šalyse ir kovoti su vietos gyventojų maisto trūkumu. Didinant šias lėšas negalima padaryti žalos Sąjungos ūkininkų biudžetinėms reikmėms.
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
Nuorodos
COM(2008)0450 – C6-0280/2008 – 2008/0149(COD)
Atsakingas komitetas
DEVE
Nuomonę pateikė
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
AGRI
2.9.2008
Susijęs (-ę) komitetas (-ai) - paskelbimo plenariniame posėdyje data
23.9.2008
Nuomonės referentas
Paskyrimo data
Stéphane Le Foll
9.9.2008
Svarstymas komitete
10.9.2008
Priėmimo data
6.10.2008
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
21
2
2
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Luis Manuel Capoulas Santos, Giovanna Corda, Albert Deß, Gintaras Didžiokas, Constantin Dumitriu, Carmen Fraga Estévez, Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf, Esther Herranz García, Lily Jacobs, Elisabeth Jeggle, Heinz Kindermann, Stéphane Le Foll, Véronique Mathieu, Mairead McGuinness, Rosa Miguélez Ramos, Neil Parish, María Isabel Salinas García, Agnes Schierhuber, Alyn Smith, Petya Stavreva, Dimitar Stoyanov
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Katerina Batzeli, Esther De Lange, Jan Mulder, Maria Petre, Brian Simpson, Kyösti Virrankoski
PROCEDŪRA
Pavadinimas
Greito reagavimo į sparčiai didėjančias maisto kainas besivystančiose šalyse priemonė
Nuorodos
COM(2008)0450 – C6-0280/2008 – 2008/0149(COD)
Pateikimo Europos Parlamentui data
18.7.2008
Atsakingas komitetas
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
DEVE
2.9.2008
Nuomonę teikiantis (-ys) komitetas (-ai)
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
AFET
2.9.2008
INTA
2.9.2008
BUDG
2.9.2008
CONT
23.9.2008
AGRI
2.9.2008
Nuomonė nepareikšta
Nutarimo data
AFET
23.9.2008
INTA
9.9.2008
CONT
9.9.2008
Susijęs (-ę) komitetas (-ai)
Paskelbimo plenariniame posėdyje data
AGRI
23.9.2008
BUDG
23.9.2008
Pranešėjas(-ai)
Paskyrimo data
Gay Mitchell
15.7.2008
Svarstymas komitete
25.8.2008
Priėmimo data
7.10.2008
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
27
1
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Alessandro Battilocchio, Thijs Berman, Josep Borrell Fontelles, Danutė Budreikaitė, Nirj Deva, Alexandra Dobolyi, Fernando Fernández Martín, Juan Fraile Cantón, Alain Hutchinson, Romana Jordan Cizelj, Filip Kaczmarek, Glenys Kinnock, Maria Martens, Gay Mitchell, José Javier Pomés Ruiz, Horst Posdorf, Toomas Savi, Frithjof Schmidt, Jürgen Schröder, Johan Van Hecke, Anna Záborská
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Ana Maria Gomes, Fiona Hall, Miguel Angel Martínez Martínez, Manolis Mavrommatis, Anne Van Lancker, Renate Weber, Gabriele Zimmer
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (178 straipsnio 2 dalis)
Stéphane Le Foll
Pateikimo data
31.10.2008
