A7-0047/2012
6.3.2012
PRANEŠIMAS
dėl 2010 m. ES pilietybės ataskaitos. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas
(2011/2182(INI))
Peticijų komitetas
Pranešėja:
Adina-Ioana Vălean
PE 473.706v03-00
TURINYS
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS.........................................3
AIŠKINAMOJI DALIS............................................................................................................16
VIDAUS RINKOS IR VARTOTOJŲ APSAUGOS KOMITETO NUOMONĖ......................20
KULTŪROS IR ŠVIETIMO KOMITETO NUOMONĖ..........................................................26
KONSTITUCINIŲ REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ.......................................................30
PASIŪLYMAS DĖL EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJOS
dėl 2010 m. ES pilietybės ataskaitos. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas
( 2011/2182(INI) )
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į ankstesnes rezoliucijas dėl Peticijų komiteto svarstymo rezultatų,
– atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 227 straipsnyje įtvirtintą teisę teikti peticijas,
– atsižvelgdamas į SESV 20 straipsnį, kuriame apibrėžiama pilietybės koncepcija,
– atsižvelgdamas į SESV II dalį Nediskriminavimas ir Sąjungos pilietybė ir Pagrindinių teisių chartijos III ir V antraštines dalis,
– atsižvelgdamas į SESV 45 straipsnį, kuriuo užtikrinamas laisvas darbuotojų judėjimas ES, taigi draudžiama bet kokia darbuotojų iš valstybių narių diskriminacija dėl pilietybės užimtumo, atlyginimo ir kitais darbo ir užimtumo sąlygų klausimais,
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 3, 10 ir 11 straipsnius ir SESV 8 straipsnį,
– atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas“ (COM(2010) 0603),
– – atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“ (COM(2010) 0608),
– atsižvelgdamas į Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje
OL L 257, 1968 10 19, p. 2. ,
– atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje
OL L 158, 2004 4 30, p. 77. (toliau – FMD),
– atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo
OL L 255, 2005 9 30, p. 22. (toliau – Kvalifikacijų direktyva),
– atsižvelgdamas į 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 987/2009, nustatantį Reglamento (EB) Nr. 883/2004 dėl socialinės apsaugos sistemų koordinavimo įgyvendinimo tvarką
OL L 284, 2009 10 30, p. 1. ,
– atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl su Sąjungos pilietybe susijusių problemų ir perspektyvų
OL C 137E, 2010 5 27, p. 14. ,
– atsižvelgdamas į 2011 m. rugpjūčio 11 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos piliečių metų (2013 m.) (COM (2011)0489),
– atsižvelgdamas į Stokholmo programą, pagal kurią pilietis padaromas svarbiausia Europos politikos laisvės, saugumo ir teisingumo srityse grandimi, kuria užtikrinama įvairovės pagarba ir pažeidžiamiausiųjų apsauga,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
– atsižvelgdamas į Peticijų komiteto pranešimą ir į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto bei Konstitucinių reikalų komiteto nuomones ( A7-0047/2011 ),
A. kadangi ES piliečiai, nepaisant jų negalios, turi, inter alia , teisę laisvai gyventi ir judėti valstybių narių teritorijoje, teisę balsuoti ir kelti savo kandidatūrą Europos Parlamento rinkimuose, taip pat savivaldos rinkimuose valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, teisę į kitos valstybės narės diplomatinių ir konsulinių institucijų konsulinę apsaugą trečiosiose šalyse ir teisę teikti peticijas Europos Parlamentui, kreiptis į Europos ombudsmeną, taip pat kreiptis į ES institucijas ir patariamuosius organus bet kuria Sutarčių kalba
SESV 20 straipsnio 2 dalis. ;
B. kadangi Lisabonos sutartimi buvo sustiprinta ir konkretizuota Europos Sąjungos pilietybės koncepcija – kuri pirmą kartą buvo paminėta 1992 m. Mastrichto sutartyje – o taip pat iš jos kylančios teisės, kurioms yra taikoma ir precedentinė teisė, stiprinant Europos Sąjungos kaip piliečių teisių gynėjos statusą ir įvaizdį, suteikiant aktyviam piliečių dalyvavimui skatinti skirtų teisėkūros priemonių bei sukuriant arba skatinant naujas teises, tokias kaip pvz. Europos piliečių iniciatyva bei individualios teisės, nurodytos Pagrindinių teisių chartijoje; kadangi ES pilietybė turėtų būti laikoma ne tik teise, bet ir pareiga;
C. kadangi iš to matyti, jog ES stengiasi užtikrinti, kad jos veiksmai būtų orientuoti į piliečius, ir sukurti visiems ES piliečiams skirtą laisvės, teisingumo ir teisių erdvę;
D. palankiai vertina Europos Teisingumo Teismo praktiką dėl Pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnio išaiškinimo, pagal kurį, kaip, visų pirma, pabrėžiama sprendime byloje ERT, svarbiausios Sąjungos pagrindinės teisės valstybių narių institucijoms privalomos ir tada, kai jos nori nacionalinėmis priemonėmis apriboti SESV garantuojamas pagrindines laisves;
E. kadangi judėjimo laisvė yra neatsiejama žmogaus teisių ir Sąjungos pilietybės sąvokų dalis, be to, tai – viena iš pagrindinių Sutartyse Sąjungos piliečiams pripažintų teisių ir laisvių;
F. kadangi nuo Laisvo judėjimo direktyvos įsigaliojimo praėjus septyneriems metams vis dar kyla daug jos įgyvendinimo problemų; kadangi daugumos skundų esmė – ES piliečių teisė atvykti, jų teisė gyventi šalyje daugiau nei tris mėnesius, leidimų gyventi šalyje galiojimas, teisės gyventi ir teisės nuolat gyventi šalyje išsaugojimas, šeimos narių teisės;
G. kadangi daugelis piliečių neturi reikiamos informacijos apie Laisvo judėjimo direktyva ginamas teises, ypač siekdami apginti šeimos narių, kurie yra trečiųjų šalių piliečiai, teises;
H. kadangi ES piliečiai, nuolat gyvenantys Jungtinėje Karalystėje ir prašantys tam tikrų socialinės apsaugos išmokų, turi pereiti vadinamąjį „teisės gyventi šalyje patikrinimą“, kuriuo ne Jungtinės Karalystės piliečiams keliama papildomų sąlygų;
I. kadangi 2010 m. Prancūzijos išsiųstų romų deportacijos klausimas ginčytinas ne tik pagrindinių teisių požiūriu, bet ir teisės į laisvą judėjimą ir diskriminacijos dėl pilietybės, rasės ir etninės kilmės požiūriu;
J. kadangi 2011 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamentas patvirtino rezoliuciją dėl laisvo darbuotojų judėjimo Europos Sąjungoje, kurioje pabrėžė Rumunijos ir Bulgarijos darbuotojų teises bendrojoje rinkoje
P7_TA(2011)0587 . ; kadangi keletas valstybių narių nusprendė nustatyti arba toliau taikyti pereinamąją tvarką, kuria ribojama Rumunijos ir Bulgarijos piliečių galimybė patekti į jų darbo rinką; kadangi dėl šių priemonių gali būti pradėta išnaudoti darbuotojus, daugėti nelegalaus darbo ir mažėti galimybių gauti socialinės apsaugos išmokas;
K. kadangi laisvas ar savanoriškas darbuotojų judėjimas nulemia ar skatina daugelio Sąjungos teisės aktais suteiktų teisių įgyvendinimą; kadangi supaprastinus laisvą judėjimą piliečiams galima suteikti daugiau galimybių visapusiškai naudotis bendrąja rinka, kartu iš esmės skatinant augimą;
L. kadangi laisvė judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje nepadeda visapusiškai suprasti Europos integracijos vertybių, jeigu tuo pat metu Sąjunga ir valstybės narės nesiima konkrečių priemonių informacijos, mokymo, kvalifikacijos pripažinimo, darbuotojų judumo (sezoniniai darbuotojai, pasienio darbuotojai, komandiruotieji darbuotojai, perkelti dėl įmonės pagrindinės buveinės perkėlimo darbuotojai ir kt.) srityse;
M. kadangi daug peticijų atskleidė galimybės gauti socialinės apsaugos išmokas problemas, kylančias daugiausia dėl nepakankamo nacionalinių institucijų bendradarbiavimo, netinkamo keliose valstybėse narėse mokamų išmokų sumavimo principo taikymo (ypač kai tai susiję su pensijų perkeliamumu) teisingos informacijos apie taikytinas normas nesuteikimo arba gremėzdiško bylų administravimo; kadangi 2011 m. liepos 21 d. ETT sprendime
Žr. Lucy Stewart prie š Secretary of State for Work and Pensions , byla C-503/09. patvirtinama, kad ES piliečiai turi teisę persikelti į kitą ES valstybę narę ir joje naudotis socialine apsauga;
N. kadangi pagal Bolonijos procesą bendrai pripažįstami universiteto baigimo diplomai yra žingsnis siekiant lengvesnio kvalifikacijos pripažinimo;
O. kadangi kyla problemų, susijusių su netinkamu Direktyvos 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo
OL L 255, 2005 9 30, p. 22. taikymu (kompensavimo priemonės, prašymai pateikti papildomus dokumentus, nepagrįsti neigiami priimančiosios valstybės narės sprendimai, nepagrįstas vilkinimas nagrinėjant paraiškas, nuolatinis konkrečių kalbos testų taikymas), o tai yra didelė kliūtis naudotis piliečių teisėmis visoje ES, taigi piliečiai negauna socialinės sanglaudos teikiamos naudos;
P. kadangi peticijos pateikėjai kaltina Vokietijos jaunimo tarnybą (vok. Jugendamt ) diskriminuojant Vokietijos pilietybės neturinčius mišrios santuokos sutuoktinius; kadangi dėl savarankiškai veikiančios Vokietijos vaikų ir jaunimo socialinės rūpybos tarnybos (vok. Jugendamt ) kai kuriais atvejais kyla sunkumų, kai išsiskyrę tėvai, užsienio šalies piliečiai, nori išvykti iš Vokietijos kartu su vaikais;
Q. kadangi 2011 m. spalio mėn. Parlamentas patvirtino rezoliuciją
P7_TA(2011)0453 . dėl žmonių su negalia judumo ir įtraukties; kadangi nemažai peticijų pateikia neįgalieji, kurie kasdien susiduria su daugybe kliūčių, trukdančių jiems naudotis ES piliečių teisėmis, kaip antai įprastai naudotis švietimo sistema, gauti draudimo paslaugas ar naudotis viešojo transporto infrastruktūra; kadangi būtina suderinta ES sistema, skirta neįgalumo laipsniui nustatyti, o tokios sistemos nebuvimas gali sukelti nevienodas sąlygas ir net paskatinti socialinę atskirtį;
R. kadangi visi ES piliečiai, prieš kuriuos buvo pateikti ieškiniai valstybės narės teismui, gindamiesi turi teisę gauti dokumentus, išverstus į jų gimtąją kalbą, siekiant išvengti diskriminacijos dėl kalbos, be to, visi piliečiai turi būti informuojami apie teismines procedūras prieš juos, o visas procesas turi įvykti per teisminiu požiūriu priimtiną laikotarpį;
S. kadangi didžiausia kliūtis aktyviai naudotis Sąjungos pilietybe yra žmonių supratimo apie savo, kaip Sąjungos piliečių, teises bei aiškios struktūros ir plačiai žinomų informacinių paslaugų trūkumas; kadangi Parlamentas ir Komisija vykdydami savo veiksmus, skirtus ES pilietybei stiprinti privalo skirti dėmesio geresniam bei tinkamai finansuojamam piliečių ir valstybių narių informavimui (tiek vietos, tiek ir nacionaliniu lygmeniu) pašalinant išliekančias teisines ir administracines kliūtis, trukdančias ES piliečiams naudotis savo teisėmis ir tuo pat metu užtikrinti galimybes naudotis aiškiais ir tiksliais patarimais;
1. teigiamai vertina 2010 m. ES pilietybės ataskaitą, kurioje užsibrėžiamas tikslas panaikinti kliūtis ES piliečių teisėms, ir mano, kad joje išdėstyti pasiūlymai yra konkretūs veiksmai, kuriais galima sumažinti nereikalingas išlaidas ir taip prisidėti prie ES piliečių perkamosios galios stiprinimo, nes tai yra labai svarbu krizės laikotarpiu; ragina Komisiją užtikrinti, kad šioje ataskaitoje numatytos teisėkūros ir su teisėkūra nesusijusios priemonės būtų kuo greičiau pateiktos ir patvirtintos taip užtikrinant, kad ES piliečių teisėmis būtų galima naudotis ir kad valstybės narės panaikintų minėtas naudojimosi jomis kliūtis bei kartu pradėtų taikyti administracines priemones, kurios sudarytų palankesnes sąlygas visapusiškai naudotis šiomis teisėmis, panaikinant galimus prieštaravimus tarp nacionalinių ir Europos teisės aktų;
2. pažymi, kad nors teisė teikti peticijas Europos Parlamentui aiškiai numatyta Sutartyse, ji nepakankamai gerai žinoma ar ja nepakankamai naudojamasi, todėl ragina aktyviau skleisti informaciją piliečiams, įskaitant pagrindimą ir paaiškinimus, apie jų teisę teikti peticijas viena iš Sąjungos oficialiųjų kalbų;taip pat ragina Komisiją informaciją apie teisę teikti peticijas daugiau platinti ir per savo atstovybes valstybėse narėse, savo decentralizuotus informacijos tinklus, nacionalinių ombudsmenų tinklus ir per visas su Komisija ir Parlamentu bendradarbiaujančias organizacijas, kad apie tai sužinotų kuo daugiau piliečių bei siekiant pasidalinti gerąja patirtimi;
3. mano, kad Europos piliečių iniciatyva (EPI), įsigaliosianti 2012 m. balandžio 1 d., yra pirmoji tarpvalstybinės dalyvaujamosios demokratijos priemonė, kuria piliečiams bus suteikta galimybė aktyviai dalyvauti formuojant Europos politiką ir rengiant teisės aktus; ragina veiksmingai, skaidriai ir atskaitomai įgyvendinti EPI reglamentą, o ypač ragina ES institucijas ir valstybes nares laiku įgyvendinti visus reikalingus administracinius bei praktinius susitarimus, aktyviai dalyvauti veiksmingai informuojant piliečius apie šią naują priemonę tokiu būdu, kuris leistų ES piliečiams visapusiškai ja pasinaudoti. Išnaudoti 2013-uosius Europos piliečių metus kaip progą informuotumui didinti; be to, mano, kad Peticijų komitetui, remiantis jo tiesioginių kontaktų su piliečiais patirtimi, reikėtų patikėti sėkmingų Europos piliečių iniciatyvų organizatorių viešųjų klausymų rengimą, kaip tai numatyta EPI reglamento 11 straipsnyje; siūlo Komisijai reguliariai teikti Peticijų komitetui Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimo ataskaitą;
4. ragina Komisiją rengiant metinę ES pagrindinių teisių chartijos taikymo ataskaitą dėmesio skirti ne tik chartijos taikymui, bet ir visiems su pagrindinėmis teisėmis ir jų padėtimi Europos Sąjungoje susijusiems ES sutarties straipsniams; ragina Komisiją į tą ataskaitą įtraukti išsamesnės informacijos apie Chartijos įgyvendinimą valstybėse narėse taikant ES teisę ir piliečių iškeltais klausimais, jų sprendimo būdus ir konkrečias priemones, kurių ji ėmėsi;
5. ragina visas ES institucijas, įstaigas, biurus ir agentūras užtikrinti, kad svarbi ES piliečių teisė – teisė susipažinti su dokumentais, numatyta Reglamente (EB) Nr. 1049/2001
2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais, OL L 145, 2001 5 31, p. 43. , – būtų užtikrinama didinant skaidrumą ir dokumentus bei informaciją padarant lengvai, patogiai ir suprantamai prieinamus, įskaitant aprūpinimą technologijomis be kliūčių, kad piliečiai galėtų visapusiškiau dalyvauti sprendimų priėmimo procese; atsižvelgdamas į tai nurodo didelę Europos ombudsmeno veiklos svarbą pasinaudojant teise susipažinti su Sąjungos institucijų dokumentais;
6. pripažindamas, kad teisė gauti informaciją yra vienas iš demokratijos pagrindų, pabrėžia, kad susipažįstant su informacija negalima pažeisti kitų pagrindinių teisių, pvz., teisės į privatumą ir duomenų apsaugą; pabrėžia, kad galimybė susipažinti su ES institucijų turima informacija yra labiausiai piliečius, siekiančius suprasti politinius ir ekonominius svarstymus, kuriais remdamosi jos priima sprendimus, dominantis dalykas; mano, kad netrukdydama tyrimams Komisija galėtų sudaryti geresnes sąlygas susipažinti su informacija apie tyrimus ir pažeidimų bylas ir kad šią galimybę būtų galima gerai pagrįsti svarbesniais visuomenės interesais, ypač tais atvejais, kai gali būti sprendžiami pagrindinių teisių, žmonių arba gyvūnų sveikatos ir aplinkos apsaugos nuo neatitaisomos žalos klausimai, arba jeigu pradėti procesiniai veiksmai dėl tam tikrų mažumų diskriminavimo arba dėl žmogaus orumo pažeidimo, tačiau tik jeigu užtikrinama komercinių paslapčių ir slaptos informacijos, susijusios su teismo, konkurencijos ir asmens bylomis, apsauga;
7. ragina Komisiją, visapusiškai pasinaudojant savo teise pradėti pažeidimo tyrimo procedūrą, tęsti savo dabartines pastangas, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės visiškai ir tinkamai į nacionalinę teisę perkeltų ir įgyvendintų Laisvo judėjimo direktyvą; ragina valstybes nares panaikinti esamas teisines ir praktines laisvo piliečių judėjimo kliūtis ir netoleruoti nepriimtinos praktikos bei nenustatyti apsunkinančių, nepagrįstų administracinių procedūrų, kuriomis būtų ribojamas šios teisės įgyvendinimas; be to, ragina Komisiją labiau stengtis skleisti informaciją apie piliečių teisę į laisvą judėjimą ir padėti jiems ja naudotis, ypač tais atvejais, kai šia teise pasinaudoti neleidžiama, ta galimybė ribojama arba kai įgyvendinama praktika, dėl kurios atsiranda tiesioginė ar netiesioginė diskriminacija; šiuo tikslu ragina Komisiją artimiausioje ES pilietybės ataskaitoje pateikti politikos, susijusios su laisvu asmenų judėjimu vertinimą ir pasiūlyti konkrečias laisvo judėjimo taikymo paramos priemones; pabrėžia, kad, nors Sąjungos pilietybės koncepcija glaudžiai susijusi su teise į laisvą judėjimą, iš savo, kaip Sąjungos piliečių, teisių turi naudos ir iš savo valstybės narės neišvykstantys piliečiai;
8. ragina valstybes nares pašalinti kliūtis laisvam ES piliečių judėjimui bei imtis veiksmų siekiant nukreipti ir patarti migruojančius darbuotojus apie užimtumo galimybes bei gyvenimo ir darbo sąlygas Europos Sąjungoje, taip pat informuojant piliečius apie pavojus, susijusius su neteisėtu darbu, taip pat apie teisėto darbo naudą (pranašumai mokesčių, socialinės apsaugos srityse, teisė gauti profesinį mokymą, pilietybės teisė, teisė turėti būstą, teisė į šeimos susijungimą, teisė vaikams naudotis švietimo ir profesinio mokymo paslaugomis), suteikiamą jau egzistuojančiomis priemonėmis (EURES tinklas);
9. ragina geriau koordinuoti veiklą tarp valstybių narių, sprendžiant dvigubo apmokestinimo bei suderintos ES piliečių pensijų apmokestinimo tvarkos trūkumą; todėl ragina valstybes nares sustiprinti bei atnaujinti savo dvišalio bendradarbiavimo susitarimus; remia Komisijos pastangas siūlyti naujus teisės aktus, skirtus pašalinti šias mokesčių kliūtis ir mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti variklinių transporto priemonių, anksčiau įregistruotų kitoje valstybėje narėje, registracijos mokesčiui;
10. mano, kad ES taisyklių suderinimas mokesčių ir socialinėje srityje ir nacionalinių socialinės apsaugos sistemų suderinimas yra tinkamos išeitys siekiant įveikti sunkumus, kylančius dėl valstybių narių sistemų išsamių procedūrų derinimo; todėl mano, kad nacionalinės, regioninės ir vietos administracijos įstaigos susidurtų su mažiau sunkumų taikydamos taisykles, o ES piliečiams procedūrų supaprastinimas būtų naudingas;
11. ragina valstybes nares, vadovaujantis Rumunijos ir Bulgarijos stojimo į ES sutartimi nusprendusias iki 2014 m. sausio 1 d. taikyti septynerių metų trukmės pereinamąjį laikotarpį dėl laisvo judėjimo ES teritorijoje darbuotojams iš šių dviejų šalių, arba nusprendusioms toliau taikyti pereinamąsias nuostatas dėl Rumunijos ir Bulgarijos piliečių teisės patekti į jų darbo rinką ribojimo
Žr., inter alia , peticijas Nr. 0810/2011 ir 0900/2011. , nedelsiant jas persvarstyti, remiantis lygybės principu, diskriminavimo draudimo, nepagrįsto šių priemonių pobūdžio ir solidarumo nuostatomis, kad su ES pilietybe siejamos teisės į darbą Rumunijos ir Bulgarijos piliečiams nebūtų ribojamos;
12. ragina Komisiją daugiau dėmesio kreipti ir tiksliau reaguoti į daugybę peticijų, gautų dėl sunkumų, susijusių su civilinės būklės dokumentų judėjimo ir dėl tokių dokumentų bei jų poveikio pripažinimo
Žr., inter alia , peticiją Nr. 0632/2008. ; pabrėžia, kad yra svarbu kaip galima greičiau pasiekti pažangos siekiant civilinės būklės dokumentų abipusio pripažinimo bei laisvo judėjimo, nevykdant diskriminacijos pagal Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį;
13. pabrėžia, kad masiniai išsiuntimai iš šalies yra Laisvo judėjimo direktyvos pažeidimas ir prieštarauja pagrindinėms Europos Sąjungos vertybėms ir principams; primena, kad, remiantis Laisvo judėjimo direktyva, riboti judėjimo laisvę ir teisę gyventi šalyje dėl viešosios tvarkos ar visuomenės saugumo galima tik asmeninio elgesio pagrindu, nediskriminuojant dėl negalios, etninės ar nacionalinės kilmės, ir kad lėšų neturėjimas negali būti laikomas automatinio ES piliečių išsiuntimo pagrindu (16 konstatuojamoji dalis, 14 straipsnis) ar kad juo negalima naudotis siekiant kitų su žalos atlyginimu, sankcijų taikymu ar teisių atėmimu susijusių tikslų;
14. primygtinai ragina valstybes nares panaikinti politiką ir atšaukti įstatymus kuriais dėl rasės ir etninės kilmės tiesiogiai ar netiesiogiai diskriminuojami romai ir kitos mažumų grupės, ir ragina jas nutraukti bet kokį persekiojimą, iškeldinimą bei išsiuntimą arba bet kurios mažumų grupės turto konfiskavimą; ragina visas valstybes nares ir ES prisiimti bendrą atsakomybę už romų integracijos skatinimą ir lengvinimą, pripažįstant, kad jie turi tokias pat teises ir pareigas kaip ir kiti ES piliečiai, kaip nurodyta 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl ES strategijos dėl romų įtraukties
P7_TA(2011)0092 . bei Komisijos komunikate „ES romų integracijos nacionalinių strategijų planas iki 2020 m.“ ( COM(2011)0173 ) , ir skatinti bei ginti jų pagrindines teises;
15. ragina Komisiją socialinės įtraukties prioritetus susieti su aiškiais tikslais, apimančiais piliečių apsaugą nuo diskriminavimo visose gyvenimo srityse, taip pat romų ir neromų socialinio dialogo skatinimą siekiant kovoti su rasizmu ir ksenofobija; ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, užtikrinti, kad atitinkami teisės aktai būtų visiškai įgyvendinti ir kad už rasinius nusikaltimus būtų taikomos deramos sankcijos
Žr., inter alia , peticijas Nr. 1351/2008, 0945/2010 ir 1300/2010. ;
16. reiškia susirūpinimą dėl to, kad nors laisvė judėti ir gyventi yra įtvirtinta jau pirminėje Sąjungos teisėje ir yra išplėtota antriniuose teisės aktuose, teisės normų taikymas vis dar yra nepatenkinamas; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų kartu siekti pašalinti visas likusias administracines ir teisines kliūtis, į kurias jų dėmesį atkreipė ES institucijos arba Peticijų komitetas; prašo Komisijos atidžiai įvertinti, ar valstybių narių teisės aktais ir vykdoma praktika nepažeidžiamos EB sutartyje ir šioje pagrindų direktyvoje nustatytos ES piliečių teisės ir ar ES piliečiams ir jų šeimoms neužkraunama nepagrįstos naštos, dėl kurios netiesiogiai ribojama jų teisė laisvai judėti;
17. primena, kad beveik 80 mln. žmonių su negalia Europos Sąjungoje vis dar susiduria su dažnai neįveikiamomis kliūtimis norėdami įvairiais būdais pasinaudoti savo, kaip ES piliečių, teise į laisvą judėjimą; todėl, atitinkamai ragina ES institucijas ir valstybes nares, nustatyti ir naikinti kliūtis, trukdančias žmonėms su negalia naudotis visomis ES piliečių teisėmis ir palengvinti jiems galimybes nedelsiant, be papildomų laiko apribojimų ir nemokamai naudotis visų rūšių transportu, infrastruktūra, viešuoju švietimu ir informacija, vadovaujantis 2010–2020 m. Europos strategija dėl negalios (COM(2010) 636) ir ja remiantis parengtu Europos Parlamento pranešimu savo iniciatyva
P7_TA(2011)0453 . ; be to, atkreipia dėmesį į neproporcingai didelį vyresnio amžiaus ribotos judėsenos žmonių skaičių; ragina sukurti neįgaliesiems skirtą programos Erasmus kryptį;
18. ragina valstybes nares užtikrinti, kad, siekiant apsaugoti klausos sutrikimų turinčių įtariamųjų ir kaltinamųjų, įskaitant nukentėjusiąją šalį, teises ir orumą, nusikalstamos veikos atvejais šiems asmenims, jeigu jie to pageidauja, būtų suteikta galimybė naudotis atitinkamų gestų kalbos vertėjų paslaugomis, ir ragina Komisiją atkreipti į tai dėmesį;
19. ragina Komisiją ir valstybes nares geriau informuoti ES piliečius apie šias teises, įskaitant praktinius naudojimosi jomis aspektus (visų pirma dėl išlaidų kompensavimo); ragina Komisiją ir valstybes nares, griežtai laikantis ES duomenų apsaugos taisyklių, kuo labiau išnaudoti nuotolinės medicinos ir e. sveikatos technologijų potencialą iki 2020 m.; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl naujos elektroninio keitimosi socialinės apsaugos duomenimis sistemos plėtojimo ir atitinkamai ragina siekti glaudesnio nacionalinių socialinės apsaugos sistemų bendradarbiavimo; be to, remia bandomuosius projektus, kuriais siekiama suteikti ES piliečiams saugią internetinę prieigą prie savų paciento duomenų ir užtikrinti pacientų įrašų suderinamumą;
20. pažymi, kad didžiausios kliūtys piliečiams turėti naudos iš didesnės produktų pasiūlos ir konkurencingų kainų vidaus rinkoje yra, viena vertus, nepakankamas supratimas apie savo, kaip vartotojų, teises kitose ES valstybėse narėse, antra vertus, nepakankamas pasitikėjimas jomis; mano, kad vartotojams skirta informacija kartais yra sudėtinga ir reikia ją supaprastinti, ypač etiketes;
21. primena neseniai Komisijos paskelbtą dokumentą „Galių suteikimas vartotojams“ ir „20 pagrindinių problemų“, kuriuose pabrėžiami su informacija, teisėkūra ir įgyvendinimu susiję trūkumai, kurių vis dar esama bendrojoje rinkoje, pvz. tam tikrų informacinių paslaugų piktnaudžiavimo praktika; ragina Komisiją prioritetu laikyti skaitmeninės bendrosios rinkos plėtrą; palankiai vertina Komisijos darbą ir pasiryžimą įgyvendinti Bendrosios rinkos aktą; reikalauja, kad valstybės narės, koordinuodamos veiklą su Komisija, imtųsi tolesnių veiksmų tam, kad būtų įveiktos kliūtys, trukdančios piliečiams naudotis interneto paslaugomis; taigi atsižvelgia į Komisijos pasiūlymą dėl Europos sutarčių teisės;
22. mano, kad turėtų būti toliau gerinamos galimybės gauti bankininkystės paslaugas ES piliečiams, įsikūrusiems kitoje valstybėje narėje; primygtinai ragina Komisiją imtis reikiamų teisėkūros priemonių, kad visiems ES piliečiams būtų užtikrinta galimybė naudotis pagrindine mokėjimo sąskaita; pabrėžia būtinybę didinti bankų mokesčių skaidrumą;
23. konstatuoja valstybių narių skirtumus mobiliosios telefonijos ir interneto abonentų srityje; pabrėžia, kad tarptinklinio ryšio (angl. roaming ) tarifai buvo sumažinti vien tik priėmus ES teisės aktus; todėl prašo kiekvienoje valstybėje narėje skelbti SMS, MMS, skambučio minutės, prisijungimo prie interneto einamąsias sąnaudas, taip paskatinant kurti fiksuoto dydžio Europos tarifus, kad būtų sumažintos mobiliosios telefonijos kainos;
24. neigiamai vertina susieto pardavimo praktiką; tikisi, kad Europos piliečių metais bus galima informuoti piliečius apie priimtas priemones, kuriomis jie apsaugoti kaip vartotojai ir kurios padėjo sustiprinti jų perkamąją galią krizės laikotarpiu;
25. ragina Komisiją kontroliuoti, ar valstybės narės tinkamai taiko socialinės apsaugos sistemų koordinavimo nuostatas, ypač atkreipiant dėmesį į naujus aspektus, nustatytus reglamentais (EB) Nr. 883/2004 ir (EB) Nr. 987/2009, įsigaliojusiais 2010 m. gegužės 1 d.;
26. yra susirūpinęs, kad Jungtinės Karalystės institucijos iš daugelio peticijų pateikėjų, pageidavusių gauti socialinį būstą ar socialines išmokas, pvz., bedarbio pašalpą, reikalavo pereiti „teisės gyventi šalyje patikrinimą“
Žr., inter alia , peticijas Nr. 0401/2009 ir 1119/2009. ; atkreipia ypatingą dėmesį į tai, kad šis reikalavimas yra netiesioginis diskriminavimas dėl pilietybės, prieštaraujantis Reglamento Nr. 883/2004 4 straipsniui; primygtinai ragina Jungtinę Karalystę suderinti savo teisės aktus su ES teise;
27. primygtinai ragina Jungtinę Karalystę laikytis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų dėl ligos išmokų perkeltinumo
2007 m. spalio 18 d. byla C-299/05 ir naujesnė 2011 m. liepos 21 d. byla C-503/09. ir netaikyti savo vadinamojo „ankstesnio buvimo“ patikrinimo, kai tikrą ryšį su Jungtinės Karalystės socialinės apsaugos sistema galima nustatyti pagal kitus atspindinčius veiksnius;
28. mano, kad atnaujinta Kvalifikacijų direktyva pirmiausia turėtų būti siekiama pašalinti su judumu mokantis susijusias kliūtis, ypač daug dėmesio skiriant jaunimui, ir kartu supaprastinti šiuo metu specialistams prieinamus informacijos šaltinius bei užtikrinti koordinavimą su portalu „Jūsų Europa“; ragina Komisiją informaciją apie ES studentų, dėstytojų ir mokslininkų judumą įtraukti į vieno langelio sistemą; sutinka, kad savanoriška Europos profesinė kortelė galėtų būti naudojama kaip priemonė, kuria siekiama palengvinti sąlygas europiečių judumui, ji taip pat galėtų būti piliečių Europos pavyzdys;
29. primygtinai ragina valstybes nares, kurios dar neįdiegė kompensavimo priemonių sistemos, reikalaujamos Kvalifikacijų direktyvos 10 straipsnyje, tai padaryti remiantis bendrąja sistema, nes to nepadarius atsiranda diskriminacija dėl pilietybės; todėl pažymi, kad 2004 ir 2007 m. į ES įstojusių valstybių narių piliečiai, ypač sveikatos priežiūros specialistai (gydytojai, akušeriai ir slaugytojai), pranešė susiduriantys su kvalifikacijos ir ne savo valstybėje narėje įgytų teisių pripažinimo problemomis
Žr., inter alia , peticiją Nr. 112/2009. ;
30. primena, kad viena seniausių nebaigtų nagrinėti peticijų susijusi su užsienio kalbų dėstytojų (it. lettori ) patiriama diskriminacija keliuose Italijos universitetuose
Žr., inter alia , peticijas Nr. 511/1998 ir 689/1998. ; ragina Komisiją toliau tirti dabartinę vadinamąją Gelmini reformą, kurios nuostatos įsigaliojo 2010 m. gruodžio mėn.; ragina Italijos valdžios institucijas ir atitinkamus universitetus skubiai išspręsti šį klausimą; tačiau mano, kad tai nėra vienintelis atvejis, todėl valstybių narių ombudsmeno institucijos galėtų susitikti ir keistis sprendimų idėjomis, kurios galėtų būti naudojamos Europos lygmeniu;
31. siūlo sukurti konkrečios paskirties ir tikrai reguliariai atnaujinamą portalą, kuriame nacionalinės, regioninės ar vietos valdžios institucijos galėtų pranešti, kokiuose sektoriuose ieškoma darbuotojų, taip siekiant palengvinti savanorišką judumą;
32. primena, jog Reglamente (EB) Nr. 2201/2003
Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, pripažinimo bei vykdymo, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, nustatytas principas, kad vaikai po tėvų skyrybų turėtų turėti galimybę palaikyti ryšius su abiem tėvais, net jeigu jie gyvena skirtingose valstybėse narėse; pažymi, kad nors nustatyti ir taikyti materialiosios teisės normas bendravimo teisės klausimais šiuo metu priklauso valstybių narių kompetencijai, valstybės narės, vykdydamos savo įgaliojimus, turi laikytis ES teisės aktų, pirmiausia Sutarties nuostatų dėl visų ES piliečių teisės vykti į kitą valstybę narę ir joje gyventi
Žr., inter alia , peticiją Nr. 1614/2009. , taip pat dėl vaikų ir tėvų, senelių ir anūkų ar brolių ir seserų ryšio išsaugojimo; priduria, kad kartais pernelyg ilgi terminai ir pernelyg didelis procedūrų, kurias privalo atlikti tėvai, kurie nori sugrįžti į savo kilmės šalį su vaiku (-ais), yra ES piliečių laisvam judėjimui trukdančios kliūtys; ragina Komisiją ištirti galimus diskriminavimo atvejus, kai Vokietijos jaunimo tarnyba (vok. Jugendamt ) tariamai diskriminuoja Vokietijos pilietybės neturinčius mišrių santuokų sutuoktinius;
33. atkreipia dėmesį į administracinio bendradarbiavimo civilinio statuso klausimais, svarbą; pabrėžia, kad kiekviena valstybė, norėdama pakeisti vaiko civilinės būklės dokumentus, pripažįstamus Sąjungos valstybėje narėje, turi informuoti tą valstybę narę apie savo ketinimus keisti dokumentus, kad tokiuose dokumentuose kaip gimimo liudijimas nebūtų ištrinta vaiko tapatybė;
34. pabrėžia, kad kiekvienas Sąjungos pilietis, kuris gyvena skyrium nuo partnerio ir yra pripažįstamas vaiko, gimusio santuokoje arba ne santuokoje, tėvu, turi būti informuotas apie teisių gynimo priemones, siekiant, kad jis turėtų teisę lankyti vaiką, išskyrus atvejus, kai įrodoma, kad vaikui gali būti keliamas rimtas pavojus, kai tai nuspręsta bendru valstybių, iš kurių kilę tėvai ir vaikai, sutarimu;
35. prašo skirti tarpininką arba bent vaikų reikalų tarpininką kiekvienoje valstybėje narėje, kuris turėtų teisę susipažinti su visais dokumentais, taip pat persvarstyti teismų priimtus sprendimus, kurio pareiga būtų derinti skyrium gyvenančių tėvų reikalavimus ir teisines problemas, siekiant išvengti, kad tėvai neteiktų pirmenybės neteisėtiems veiksmams, siekdami atkakliai laikytis, jų manymu, savo arba vaikų teisių; priduria, kad kiekvienas pilietis gali kreiptis į savo kilmės šalies ar į tos šalies, kurioje, jo manymu, negerbiamos jo teisės, tarpininką;
36. ragina valstybes nares, kurios neratifikavo 2010 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimo, kuriuo leidžiama tvirčiau bendradarbiauti santuokos nutraukimui ir gyvenimui skyrium taikytinos teisės srityje, ratifikuoti šį sprendimą, siekiant lygybės ES piliečiams nustatant jų skyryboms taikytinus teisės aktus; be to, ragina Komisiją kuo labiau informuoti apie šią naują priemonę per Europos piliečių metus, atsižvelgiant į tai, kad augant tarpvalstybinių santuokų skaičiui, neišvengiamai didės ir skyrybų skaičius;
37. mano, kad kiekvienas pilietis, manantis, kad jo teisės pažeidžiamos, turi turėti teisę kreiptis į teismą vietos, nacionaliniu arba Europos lygmeniu, kad apgintų savo teises;
38. dar kartą atkreipia dėmesį į ES piliečių, nusprendusių pagal SESV 49 straipsnį pasinaudoti įsisteigimo laisve ir teisėtai nusipirkusių nekilnojamojo turto Ispanijoje, kurio teisėtumas vėliau buvo panaikintas, problemas; ragina Ispanijos institucijas iš pagrindų ištirti Ley de Costas (Pakrančių įstatymo) įgyvendinimo tvarką, kad nebūtų pažeidžiamos individualaus nekilnojamojo turto savininkų teisės, neužmirštant, kad nuosavybės teisė nepriklauso ES kompetencijos sričiai r jai taikomas Sutartyse nustatytas subsidiarumo principas;
39. primena pagrindinį Peticijų komiteto prioritetą: išspręsti senas nuosavybės problemas; pažymi, kad ES piliečiai, ir turintys tų valstybių narių pilietybę, ir jos neturintys, turėjo daug problemų dėl turto sandorių, banko garantijų ir buvo pažeistos jų teisės į nuosavybę, todėl ėmė stigti pasitikėjimo tarpvalstybine nekilnojamojo turto rinka ir padidėjo Europos ekonominės problemos; ragina ES vartotojų apsaugos ir laisvo judėjimo principų taikymą išplėsti taip, kad jie būtų taikomi ir nuosavybei, ir primena raginimą visapusiškai paisyti teisės į teisėtai įgytą nekilnojamąjį turtą;
40. pripažįsta, kad yra keletas kliūčių, trukdančių ES piliečiams visapusiškai naudotis rinkimų teise gyvenant kitoje šalyje nei jų gimtoji šalis, nors ši teisė yra konkrečiausia ES piliečių teisė ir jai negali būti taikomi jokie diskriminacinio pobūdžio ar kitaip trukdantys formalumai; ragina Komisiją ir valstybes nares prieš atitinkamus rinkimus tikslingomis informavimo kampanijomis didinti bendrą piliečių supratimą apie šią teisę; palankiai vertina Komisijos siekį supaprastinti ES piliečiams procedūras kelti savo kandidatūrą EP rinkimuose valstybėje narėje, kurioje jie gyvena, ir ragina parengti technines priemones, kaip užkirsti kelią balsavimui du kartus ir balsavimo teisės praradimo prevencijos mechanizmą; todėl siūlo sukurti ES rinkėjų sąrašą, kuris būtų naudojamas EP rinkimuose; pritaria Komisijos veiksmams, kuriais siekiama tiesiogiai viešai skelbti Europos Parlamento rinkimų rezultatus visose valstybėse narėse; ragina valstybes nares rasti geresnių sprendimų, skirtų taisyklėms dėl rinkimų pagerinti bei skatinti gerąją praktiką; pabrėžia, inter alia , kad labiau tiesioginis piliečių dalyvavimas pasitelkiant Europos politines partijas yra lemiamas veiksmas siekiant užtikrinti didesnę Europos integraciją ir įtvirtinti tikrąją demokratiją;
41. siūlo, kad įstojusiems į nacionalinę politinę partiją turėtų būti aktyviau siūloma stoti į Europos lygmens politinę partiją, siekiant labiau įtraukti piliečius į ES politiką;
42. mano, kad portale „Jūsų Europa“ įtvirtintas vieno langelio administravimo sistemos be kliūčių principas yra labai svarbus piliečiams, kuriems reikia konsultacijų, ar siekiantiems apginti savo teises; kartu pripažįsta, kad Komisijos įsteigti informavimo ir problemų sprendimo tinklai („Europe Direct“, SOLVIT, ir Europos vartotojų centrai) yra svarbios priemonės nagrinėjant skundus dėl blogai veikiančios vidaus rinkos arba ES piliečių teisių ribojimo; ragina Komisiją aktyviau propaguoti šias prieinamas internetines priemones ne tik įtraukiant esamas ES lygmens pagalbos ir problemų sprendimo tarnybas, bet ir visų pirma jas visapusiškiau ir aktyviau priartinant prie piliečių ir apie jas kalbant;
43. mano, kad pasienio darbuotojams, kurie pirmiausia nukenčia dėl valstybių narių administracinių kliūčių, reikia geresnės ir tikslingesnės informacijos apie savo socialines bei profesines teises; ragina Komisiją parengti informacinę medžiagą, kurioje būtų aiškiai ir paprastai apibrėžtos visų tarpvalstybiniu mastu persikeliančių, dirbančių, besimokančių, apsipirkinėjančių, keliaujančių ir savo politinėmis teisėmis besinaudojančių ES piliečių teisės; laikosi nuomonės, kad naujos piliečiams pritaikytos alternatyvaus ginčų sprendimo sistemos, paremtos esamomis patariamosiomis ir administracinėmis institucijomis, labai padėtų užtikrinti, kad vartotojai galėtų naudotis įperkamomis, racionaliomis ir prieinamomis neteisminėmis procedūromis;
44. siūlo Komisijai atlikti tyrimą siekiant išsiaiškinti, kaip ES piliečiai nori būti informuojami apie Sąjungos veiklą, kad būtų tiesiogiai pateisinama daugiau jų lūkesčių;
45. ragina Komisiją stiprinti informavimo apie Sąjungos veiklą tinklą Europos teritorijoje įsteigiant kuo daugiau vietinių informacijos biurų;
46. siekia, kad dokumentų, kuriems reikia patvirtinto vertimo laikantis teisminių procedūrų, reikalingas kiekis būtų sumažintas iki mažiausio galimo kiekio, siekiant, kad piliečio gynyba neužsitęstų ir būtų išvengta papildomų didelių teisinių išlaidų;
47. ragina, kad kiekvienas ES pilietis, nukentėjęs nuo valstybės narės administracinių ar policijos institucijų priekabiavimo ar piktnaudžiavimo dominuojančia padėtimi, galėtų laisvai kreiptis į nacionalinę ar vietos instituciją, atsakingą už skundus dėl įstaigų;
48. ragina Komisiją, kuri skatina Europos miestų partnerystę, nebūtinai remti vien tik partnerystes su naujųjų valstybių narių arba su trečiųjų šalių miestais, bet ir toliau skirti ES paramą senesniems partnerystėms susitarimams, siekiant juos išsaugoti ilgesniam laikotarpiui, nes šiuo metu jiems iškilęs pavojus;
49. mano, kad visi ES piliečiai turi teisę laisvai gauti neutralią ir kokybišką informaciją; yra itin susirūpinęs dėl to, kad kuriamos žiniasklaidos kontrolės institucijos, turinčios pernelyg glaudų ryšį su politine valdžia;
50. mano, kad Sąjunga turėtų reguliariau rengti pranešimus per televiziją, kuri yra svarbi informacijos teikimo priemonė; todėl palankiai vertina tai, kad „Euronews“ suteikta papildomų biudžeto lėšų;
51. palankiai vertina neseniai Komisijos pateiktą pasiūlymą stiprinti kitos valstybės narės diplomatinėse ir konsulinėse įstaigose teikiamą ES piliečių apsaugą, ypač išaiškinant, kada laikoma, kad piliečiui nėra atstovaujama, ir nurodant paprastai prireikus valstybių narių teikiamos pagalbos pobūdį;
52. palankiai vertina Komisijos sprendimą įgyvendinti e. teisingumo portalo, kuriame būtų pateiktas naudingos informacijos apie kiekvienos valstybės narės teisines procedūras ir priemones rinkinys, idėją;
53. ragina Komisiją bendradarbiauti su Peticijų komitetu 2013 m. rengiant naują pilietybės ataskaitą; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad Peticijų komitetas iki kitos ataskaitos paskelbimo kritiškai įvertins pasiektus rezultatus Sąjungos pilietybės stiprinimo klausimu, ypač remdamasis jam pateiktomis peticijomis, ir prireikus ragins Komisiją imtis kitų priemonių;
54. teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą 2013 m. paskelbti Europos piliečių metais – taip būtų labiau bei geriau informuojama apie ES pilietybės suteiktas teises; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės atstovais, pasinaudoti šia galimybe siekiant aktyviau saugoti ir ginti piliečių teises ir taip sutvirtinti ES kaip piliečių teisių gynėjos ir veikėjos, sudarančios palankesnes sąlygas piliečiams jomis naudotis, statusą ir įvaizdį; pabrėžia, kad svarbu išnaudoti strategines 2013 m. galimybes socialiniams ir politiniams pokyčiams spartinti, nes šie pokyčiai būtini norint išspręsti dėl ekonomikos krizių padidėjusią pasitikėjimo trūkumo problemą; ragina įtraukti Sąjungos pilietybės klausimą į dabartinės Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės darbotvarkę kaip jos prioritetą; išreiškia viltį, kad 2013 Europos piliečių metai padės išspręsti ES socialines ir ekonomines problemas bei prisidės prie piliečiams naudingos rinkos kūrimo, tuo pat metu gerokai padidinant informuotumą apie ES piliečio statusą;
55. siūlo Komisijai 2012 m. Sąjungos lygmeniu paskelbti Europos piliečių metų logotipo konkursą;
56. ragina Parlamentą ir Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad valstybės narės turėtų pakankamai biudžeto lėšų, kad galėtų tinkamomis sąlygomis įgyvendinti 2013 m. Europos piliečių metų idėją ir galėtų sklandžiai vykdyti su tuo susijusią veiklą, ypač žiniasklaidos srityje, kad būtų galima pasiekti užsibrėžtus tikslus;
57. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos ombudsmenui ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams.
AIŠKINAMOJI DALIS
Komisijos komunikatas „ 2010 m. ES pilietybės ataskaita. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas “
COM(2010) 603 galutinis. buvo paskelbtas 2010 m. spalio mėn. Komisija, atsižvelgdama į 2009 m. kovo 20 d. Europos Parlamento pranešime dėl su Sąjungos pilietybe susijusių problemų ir perspektyvų
http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0204&language=EN&ring=A6-2009-0182 . pateiktą pasiūlymą, kreipėsi dėl konsultacijų į pilietinę visuomenę ir parengė svarbiausių kliūčių, su kuriomis susiduria piliečiai, įgyvendindami savo teises kitose valstybėse narėse, suvestinę.
2010 m. ES pilietybės ataskaita taip pat yra išsamesnis dokumentas negu anksčiau rengtos ataskaitos, kuriose būdavo pateikiama tik pagrindinių įvykių, susijusių su ES pilietybe per atitinkamą trejų metų laikotarpį, aprašomoji santrauka, kurios reikalaujama pagal SESV 25 straipsnį. Šioje santraukoje nustatytos 25 kliūtys, su kuriomis susiduria piliečiai įvairiose gyvenimo situacijose (kaip privatūs asmenys, vartotojai, gyventojai, studentai, turistai ir specialistai arba politikos subjektai), ir pateikiami pasiūlymai, kaip šias kliūtis pašalinti.
Šiame pranešimo projekte nagrinėjami Europos Komisijos pasiūlyti veiksmai atsižvelgiant į atitinkamu laikotarpiu (2008–2011 m.) Peticijų komiteto gautas peticijas, o vertinant šiuos veiksmus buvo galima atsižvelgti į naujausius įvykius. Šiuo tikslu buvo išnagrinėta daugiau negu 300 atitinkamų peticijų.
Peticijos yra tiesioginė piliečių reakcija į įvairių politikos sričių įgyvendinimą ir parodo, kiek piliečiai patenkinti Europos Sąjunga. Peticijų pateikėjai dalyvauja komiteto posėdžiuose ir turi galimybę įsitraukti į skaidrų tiesioginį dialogą su Europos Parlamento nariais.
Pastaraisiais metais užregistruojama vis daugiau peticijų, susijusių su problemomis, su kuriomis susiduria ES piliečiai įgyvendindami savo teisę į laisvą judėjimą. Į Peticijų komiteto metinę ataskaitą įtraukti statistiniai duomenys rodo, kad su laisvu judėjimu susiję klausimai apima apie 25 proc. visų gautų peticijų.
Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje vis daugiau dėmesio skiriama ES pilietybei, o laisvas judėjimas laikomas viena svarbiausių teisių, dėl kurios atsiranda daug kitų labai svarbių teisių. Laisvas judėjimas yra vienas iš labiausiai vertinamų ES laimėjimų. Iš neseniai atliktos Eurobarometro apklausos matyti, kad ES piliečiams ir toliau geriausiai žinoma teisė į laisvą judėjimą ir apsigyvenimo teisė, kurią pripažįsta 88 proc. asmenų
Eurobarometras, „Europos Sąjungos pilietybė. Analitinė ataskaita (angl. European Union citizenship – analytical report)“ (Flash EB Series #294, 2010 m. spalio mėn). .
Tačiau asmenų judėjimo laisvė yra mažiausiai išplėtota iš visų keturių Sutartyse numatytų laisvių, t. y. laisvo prekių, kapitalo, paslaugų ir asmenų judėjimo. Nors įsigaliojus Pilietybės direktyvai
Direktyva 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje, OL L 158 [2004] p. 77. šioje srityje buvo padaryta didelė pažanga, didelis peticijų skaičius rodo, kad vis dar yra su šios direktyvos įgyvendinimu susijusių problemų.
Kai kurios valstybės narės nevisiškai pripažįsta šeimos narių, kurie yra trečiųjų šalių piliečiai, teises. Pavyzdžiui, keliose peticijose teigiama, kad nebuvo leista į Jungtinę Karalystę patekti neturintiems vizos šeimos nariams, ne ES piliečiams, nors jie ir turėjo leidimo gyventi kitoje valstybėje narėje kortelę. JK valdžios institucijos reikalavo per daug įvairių dokumentų, prašymus nagrinėdavo ypač ilgai ir negrąžindavo dokumentų originalų. Įsikišus Europos Komisijai, kuri rėmėsi daugeliu gautų skundų ir peticijų, buvo imtasi gerinti administracinę praktiką.
Kai kurios šalys išduodavo riboto galiojimo leidimo gyventi šalyje korteles (pažeisdamos 11 straipsnio 1 dalį) arba pažeidė vienodo požiūrio principą (kuris apibrėžtas 24 straipsnyje) ir Europos piliečiams, pagal šią direktyvą gyvenantiems jų teritorijoje, taikė ne tokias palankias sąlygas, kaip savo piliečius.
Švedijoje atsisakymas suteikti leidimo gyventi šalyje kortelę neskundžiamas, taigi piliečiai netenka pagrindinės teisės pasinaudoti teisių gynimo procedūromis. Nyderlandų piliečiai, gyvenantys užsienyje, patiria sunkumų dėl kelionės dokumentų atnaujinimo.
Piliečiai dažnai patiria sunkumų siekdami gauti socialinės apsaugos išmokas, ypač dėl to, kad atitinkami teisės aktai yra sudėtingi, juos sunku suprasti, kartais atitinkamos valdžios institucijos netinkamai juos taiko. Jie dažnai užpildo netinkamas formas arba praleidžia reikiamų dokumentų pateikimo terminą, nes nebūna tinkamai informuojami arba prieš išvykdami iš savo šalies negauna būtinų nurodymų.
JK piliečiai, gyvenantys kitose ES valstybėse, pateikė keletą peticijų dėl to, kad JK vyriausybė atsisakė išmokėti neįgaliųjų asmenų pragyvenimo pašalpą, priežiūros pašalpą arba slaugos pašalpą, nepaisydama to, jog Europos Sąjungos Teisingumo Teismas jas priskyrė prie perkeltinų ligos išmokų
2007 m. spalio 18 d. byla C-299/05. .
Vienas atvejis, kurį nurodė peticijos pateikėja
Peticija Nr. 0876/2008 dėl teisės į nedarbingumo išmoką gyvenant kitoje ES valstybėje narėje nei ta, kurios pilietis asmuo yra, kurią pateikė Jungtinės Karalystės pilietė Lucy Jane Marie Stewart. , tapo pagrindu prašyti priimti prejudicinį sprendimą, kuriuo remiantis 2011 m. liepos mėn. buvo priimtas vienas svarbiausių Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų (C-503/09). Sprendime teigiama, kad išankstinį buvimą valstybės teritorijoje galima tikrinti tik tuo atveju, jeigu trūksta kitų tinkamų sąsajų su JK socialinės apsaugos sistema.
Teisingumo Teismas labai daug dėmesio skyrė pilietybės sąvokai ir su ja susijusioms teisėms. Jis pabrėžė, kad jeigu valstybėje narėje, kurios pilietis asmuo yra, jis būtų traktuojamas ne taip palankiai nei tuo atveju, jei nepasinaudotų Sutarties suteiktomis laisvo judėjimo galimybėmis, tai būtų nesuderinama su pilietybės teisėmis.
Peticijų komitetas nuo tada, kai 2008 m. gavo šią peticiją, tvirtai ją rėmė ir šiuo klausimu palaikė konstruktyvų dialogą su Jungtinės Karalystės valdžios institucijomis ir Europos Komisija. 2009 m. lapkričio mėn. peticijos pateikėja ir jos šeima turėjo galimybę dalyvauti komiteto posėdyje ir komiteto nariams bei Europos Komisijai atstovaujantiems pareigūnams išsamiai išdėstyti savo atvejį.
Jungtinės Karalystės teisės normose neatsižvelgiama į tai, kad buvęs darbuotojas, kurio vaikas mokosi, pagal ES teisę turi teisę gyventi Jungtinėje Karalystėje. Todėl šiai asmenų grupei beveik visada klaidingai atsisakoma suteikti išmokas remiantis tuo, kad jie neturi teisės gyventi šalyje. Teisės normose taip pat neišsprendžiamas SESV 18 straipsnyje numatytų teisių klausimas. Tai – sudėtinga sritis, tačiau iš ETT sprendimų aišku, kad asmuo, praeityje turėjęs teisę gyventi valstybėje narėje, sprendžiant teisės į išmokas klausimą turėtų būti vertinamas taip pat, kaip ir tos valstybės narės piliečiai.
Peticijų pateikėjai taip pat informavo apie problemas, susijusias su jų diplomų ar kvalifikacijos pripažinimu ir su tuo, kad Direktyva 2005/36/EB
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo. kartais netinkamai perkeliama arba įgyvendinama.
Pasirodo, kad kompetentingos valdžios institucijos ne itin išmano Elgesio kodeksą Direktyvai 2005/36/EB įgyvendinti arba nelabai jo laikosi. Tam tikrais atvejais valdžios institucijos reikalavo, kad pareiškėjai pateiktų ne tik direktyvos prieduose nurodytus, bet ir papildomus dokumentus, arba laikytų neproporcingus kalbų testus. Gauta pranešimų, kad keliose šalyse direktyva į nacionalinę teisę perkelta pavėluotai. Farmacininkai, kvalifikaciją įgiję kitoje valstybėje narėje, skundėsi, kad jiems, per siaurai aiškinant direktyvos 21 straipsnio 4 dalį, nebuvo leista vadovauti naujoms vaistinėms Jungtinėje Karalystėje. Byla buvo sėkmingai išspręsta antroje 2011 m. pusėje.
Kompetentingų nacionalinio ar vietos lygmens institucijų gausa kelia painiavą ir peticijų pateikėjai nežino, į kurią instituciją kreiptis. Ilgos procedūros ir biurokratija taip pat gali veikti kaip atgrasymo priemonė.
Aiški diskriminacija pilietybės pagrindu buvo pastebėta keletu atvejų, susijusių su užsienio kalbų mokytojais (it. lettori ) Italijoje, kur jie dešimtmečiais buvo diskriminuojami darbo saugumo, karjeros, pensijų ir socialinės apsaugos požiūriu.
Peticijų pateikėjai reiškė susirūpinimą dėl kliūčių, su kuriomis susiduria neįgalieji, įgyvendindami savo teisę į laisvą judėjimą, pavyzdžiui, dėl to, kad trūksta tinkamų transporto priemonių.
Šeimos teisės srityje daugiausia problemų, susijusių su vaiko globa skyrybų atveju arba dėl kitoje valstybėje narėje registruotos partnerystės pripažinimo.
Nutraukiantys tarpvalstybinę santuoką peticijų pateikėjai dažniausiai skundėsi dėl labai didelių išlaidų, vilkinamo proceso, tinkamos informacijos apie taikytinus teisės aktus ir priklausymą tam tikrai jurisdikcijai trūkumo.
Keliose peticijose minimos problemos, susijusios su civilinės būklės aktų įrašų nepripažinimu. Dokumentų pripažinimo procedūros gali labai ilgai trukti ir brangiai kainuoti, ypač kai tai susiję su vertimu ir autentiškumo patvirtinimu. Kai kurie peticijų pateikėjai pranešė apie problemas dėl jų vardų lingvistinio perkėlimo pagal šalies, į kurią jie persikėlė, tvarką. Kiti skundėsi susidūrę su sunkumais norėdami registruoti naujagimį valstybėje, į kurią persikėlė gyventi. Buvo atskleista, kad Lenkijos valdžios institucijos atsisako išduoti civilinės būklės aktų dokumentus asmenims, norintiems kitoje valstybėje narėje registruoti tos pačios lyties asmenų partnerystę arba santuoką.
Kelių peticijų nebaigiama nagrinėti jau keletą metų – reikia išspręsti problemas, susijusias su abipusiu santuokų pripažinimu ir pripažįstamomis tos pačios lyties porų partnerystėmis, nes taip pažeidžiamos kelios pagrindinės ES piliečiams suteiktos teisės, susijusios su seksualine orientacija.
Smarkiai kritikuojami masiniai išsiuntimai etninės ar tautinės kilmės pagrindu, kaip viena iš problemos priežasčių nurodytas nacionalinės romų integracijos strategijos nebuvimas.
Pranešėja atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbūs neoficialūs problemų sprendimo tinklai (SOLVIT, interneto svetainė „Your Europe“) ir išsamesnė komunikacijos politika, kuria būtų siekiama užtikrinti, kad piliečiai galėtų visapusiškai naudotis Sutartyse numatytomis teisėmis.
Nors piliečių teisės aiškiai įtvirtintos ES teisės aktuose, praktikoje jų ne visada laikomasi. Todėl daug žmonių nusivylė Europos projektu. Peticijų komitetas siekia šiuos trūkumus pašalinti visą savo veiklą skirdamas piliečiams. Tinkamai pasitelkdamas savo politinę įtaką, jis pradeda tiesioginį dialogą su atitinkamų valstybių narių nacionalinėmis arba regionų valdžios institucijomis ir ieško greitų neteisminių priemonių nurodytoms problemoms spręsti. Tais atvejais, kai kyla įtarimų dėl rimtų Europos teisės pažeidimų, kuriuos turėtų toliau nagrinėti Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Peticijų komitetas artimai bendradarbiauja su Europos Komisija pradedant pažeidimo tyrimo procedūras. Taigi, vykdant peticijų nagrinėjimo procedūrą, piliečių teisės nuolat saugomos ir ginamos.
25.1.2012
VIDAUS RINKOS IR VARTOTOJŲ APSAUGOS KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Peticijų komitetui
dėl 2010 m. ES pilietybės ataskaitos. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas
( 2011/2182(INI) )
Nuomonės referentas:
Louis Grech
PASIŪLYMAI
Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas ragina atsakingą Peticijų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
A. kadangi ES pilietybės ataskaita COM(2010) 603 ir Komunikatas dėl Bendrosios rinkos akto COM(2010) 608 yra viena kitą papildančios iniciatyvos, kuriomis siekiama, kad piliečiai būtų bendrosios rinkos centre, ir kurios padeda įveikti dabartinį ES susiskaidymą;
B. kadangi dėl dabartinio ekonomikos nuosmukio ir vėl pasireiškusių protekcionistinės ekonomikos politikos nuostatų valstybėse narėse iškilo grėsmė tam tikriems matomiausiems Europos integracijos proceso laimėjimams; kadangi Komisijos pasiūlymu 2013 metus paskelbti Europos piliečių metais turėtų būti atkreiptas dėmesys į ES socialines ir ekonomines problemas bei prisidedama prie piliečiams naudingos rinkos kūrimo;
C. primindamas savo 2010 m. gegužės 20 d. rezoliucijos dėl bendrosios rinkos vartotojams ir piliečiams sukūrimo
P7_TA (2010) 0186. esmę ir pritardamas M. Monti pranešimui, kuriame remiamas piliečių interesais grindžiamas požiūris, pagal kurį piliečių ir vartotojų interesai visapusiškai įtraukiami į vidaus rinkos vystymą, suteikiant galias ES piliečiams ir suteikiant naują politinę jėgą ES pilietybės koncepcijai;
D. atsižvelgdamas į pirmojo Bendrosios rinkos forumo, vykusio 2011 m. spalio 3–4 d. Krokuvoje, rezultatus, o ypač į Krokuvos deklaraciją, kurioje nurodytos kliūtys, su kuriomis piliečiai susiduria kasdieniame gyvenime, taip pat veiksmai, kurių turi būti imamasi siekiant jas pašalinti;
1. ypač pabrėžia, kad svarbu pašalinti kliūtis, trukdančias laisvam Europos piliečių judėjimui, visų pirma užtikrinant, kad piliečiai naudotųsi savo ES teisėmis, susijusiomis su įvairiais gyvenimo bet kurioje valstybėje narėje, į kurią jie keliauja, aspektais; tai ypač svarbu siekiant sudaryti sąlygas laisvam darbuotojų ir specialistų judėjimui ir taip baigti kurti vidaus rinką;
2. pabrėžia, kad ES piliečių judumas galėtų būti padidintas geriau informuojant apie jų socialinių teisių naudojimą kitose valstybėse narėse ir palengvinant naudojimąsi jomis; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą dėl naujos elektroninio keitimosi socialinės apsaugos duomenimis sistemos plėtojimo ir ragina siekti glaudesnio nacionalinių socialinės apsaugos sistemų bendradarbiavimo;
3. ragina Europos Komisiją praktiškai įgyvendinti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnį, ypač salose ir kalnų regionuose, kurių gyventojai negali taip pat kaip didelių miestų gyventojai naudotis sveikatos apsaugos, darbo ir švietimo paslaugomis; primygtinai ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant, kad salų ir kalnų regionuose būtų įdiegtas plačiajuostis ryšys ir būtų praktiškai įgyvendinta politika, kuria užtikrinamos galimybės naudotis teisėmis ir kuri reikalinga, kad nesumažėtų šių regionų gyventojų skaičius;
4. palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą atnaujinti Direktyvą 2005/36/EB siekiant sudaryti sąlygas mažiau biurokratiškai ir greičiau pripažinti profesines kvalifikacijas; pabrėžia, kad būtina visuotinai užtikrinti profesinių kvalifikacijų pripažinimą, nes piliečiai tampa vis judesni, taip pat garantuoti judžių darbuotojų teisių perkeliamumą, skatinti už mokyklos ribų teikti įgūdžius, kurie suteiktų galimybę įgyti vadinamąjį įgūdžių pasą, taip pat įdiegti „Judaus jaunimo“ kortelę; sutinka, kad savanoriška Europos profesinė kortelė galėtų būti naudojama kaip priemonė, kuria siekiama palengvinti sąlygas europiečių judumui, ji taip pat galėtų būti piliečių Europos pavyzdys;
5. primena, kad svarbu užtikrinti galimybę perkelti pensijų lėšas į kitas ES valstybes nares, nes šios galimybės stoka tebėra didelė kliūtis, dėl kurios piliečiai nepasinaudoja savo laisvo judėjimo teise;
6. atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija žino apie nepakankamas piliečių galimybes gauti informacijos, taigi ragina Komisiją kuo labiau pritaikyti komunikaciją paprastų piliečių poreikiams, pavyzdžiui, siūlo Komisijai rengti viešas konsultacijas visomis oficialiomis ES kalbomis; dar kartą patvirtina savo poziciją dėl vieno langelio sistemos svarbos, palankiai vertina Komisijos darbą kuriant interneto svetainę „Jūsų Europa“ ir skatina užbaigti kurti šią novatorišką priemonę, ypač paspartinant sprendimus dėl tinkamai finansuojamų vieno langelio principu pagrįstų centrų sukūrimo nacionaliniu lygmeniu ir užtikrinant, kad jie būtų įsteigti įvairiose ES valstybėse narėse esančiose Europos Komisijos atstovybėse;
7. pripažįsta, kad administracinės kliūtys tebekelia Europos Sąjungoje didelių sunkumų; ragina Komisiją rasti veiksmingesnių sprendimų nuolat nustatant ir šalinant kliūtis ir problemas, su kuriomis susiduria piliečiai, tiesiogiai arba per vietos administracinę instituciją dalyvaujantys tarpvalstybinėse administracinėse procedūrose;
8. pripažįsta sunkumus dėl kalbos, kurių iškyla laisvai Europos Sąjungoje judantiems piliečiams, kai jie sprendžia klausimus nacionaliniuose teismuose, įstaigose ir žinybose; ragina Komisiją pasiūlyti realių ir racionalių sprendimų, kurie padėtų piliečiams įveikti šią didelę kliūtį, neužkraunant sunkios naštos valstybės narės institucijoms;
9. ragina Komisiją priimti išsamią, konsoliduotą programą, pagal kurią visos keleivių teisės būtų apibrėžtos viename teisės akte, atsižvelgiant į skirtingus keleivių, besinaudojančių konkrečia transporto rūšimi, poreikius, ir teigiamai vertina Komisijos ketinimus persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 261/2004; prašo Komisiją imtis efektyvių veiksmų šioje srityje;
10. atkreipia dėmesį, kad sudėtingos mokesčių taisyklės, taikomos tarpvalstybiniais atvejais, ir dvigubas apmokestinimas varžo piliečių judėjimą kertant sienas; remia Komisijos pastangas pašalinti šias mokesčių kliūtis ir mano, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti variklinių transporto priemonių, anksčiau įregistruotų kitoje valstybėje narėje, registracijai, siekiant supaprastinti sudėtingus perregistravimo formalumus bei biurokratizmą ir išvengti dvigubo registracijos mokesčio mokėjimo atvejų; ragina Komisiją užtikrinti, kad 2012 m. būtų pateiktas šios srities pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto;
11. palankiai vertina Komisijos pasiūlymus palengvinti galimybes naudotis tarpvalstybinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, siekiant užtikrinti už savo valstybės narės ribų esančių piliečių ramybę ir jiems teikiamos priežiūros kokybę; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti greitą ir veiksmingą 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo, deramai atsižvelgiant į visuotinumo, prieigos prie kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų, teisingumo ir solidarumo principus
Direktyva 2011/24/ES nustatomos taisyklės, kuriomis palengvinama galimybė gauti saugių ir aukštos kokybės tarpvalstybinių sveikatos priežiūros paslaugų ir skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas sveikatos priežiūros srityje. Direktyvos 4 straipsnyje nurodoma, kad tarpvalstybinės sveikatos priežiūros paslaugos teikiamos atsižvelgiant į visuotinumo, prieigos prie kokybiškų sveikatos priežiūros paslaugų, teisingumo ir solidarumo principus. ; taip pat ragina Komisiją ir valstybes nares toliau siekti užsibrėžto tikslo iki 2020 m. pradėti plačiai teikti nuotolinės medicinos ir e. sveikatos paslaugas, remia bandomuosius projektus, kuriais siekiama suteikti ES piliečiams saugią internetinę prieigą prie savų paciento duomenų ir užtikrinti pacientų įrašų suderinamumą, taigi ir sveikatos priežiūros tęstinumą;
12. pažymi, kad viena pagrindinių piliečių, gaunančių sveikatos priežiūros paslaugas užsienyje, nusivylimo priežasčių yra tai, kad jie nėra pakankamai informuoti apie savo teises ir galimybes jas įgyvendinti; ragina Komisiją ir valstybes nares geriau informuoti ES piliečius apie šias teises, įskaitant praktinius naudojimosi jomis aspektus (visų pirma dėl išlaidų kompensavimo);
13. atsižvelgia į neseniai Komisijos paskelbtus dokumentus „Galių suteikimas vartotojams“ ir „20 pagrindinių problemų“, kuriuose pabrėžiami su informacija, teisėkūra ir įgyvendinimu susiję trūkumai, kurių vis dar esama bendrojoje rinkoje, taip pat vartotojų ir įmonių žinių apie savo teises ir įpareigojimus trūkumas, dėl kurio jie negali pasinaudoti bendrosios rinkos privalumais; todėl įsipareigoja pats ir ragina Komisiją bei valstybes nares gerinti bendravimą su piliečiais teisių, kurias jie gauna bendrojoje rinkoje, klausimais;
14. mano, kad nustačiusi bendrosios rinkos problemas Komisija, remdamasi logika, turėtų pradėti vykdyti kitą etapą, kuriame siekiant atgauti Europos piliečių palaikymą būtų stiprinama bendroji rinka ir ieškoma veiksmingo jos įgyvendinimo būdų; palankiai vertina Komisijos darbą rengiant 2010 m. gegužės 20 d. rezoliucija
P7_TA(2010)0186 (L. Grecho pranešimas). pagrįstą dokumentą „20 pagrindinių problemų“, kaip naudingą pirmąjį žingsnį; ragina Komisiją pateikti dokumentą „20 pagrindinių sprendimų“, skirtą kiekvienai šių probleminių sričių, kaip buvo pasiūlyta Krokuvoje vykusiame Bendrosios rinkos forume;
15. ragina Komisiją prioritetu laikyti skaitmeninės bendrosios rinkos plėtrą, kad vartotojai turėtų visapusiškas galimybes gauti konkurencingesnių prekių ir paslaugų pasiūlymų;
16. mano, kad turėtų būti toliau gerinamos galimybės gauti bankininkystės paslaugas ES piliečiams, įsikūrusiems kitoje ES valstybėje narėje; primygtinai ragina Komisiją imtis reikiamų teisėkūros priemonių, kad visiems ES piliečiams būtų užtikrinta galimybė naudotis pagrindine mokėjimo sąskaita; pabrėžia būtinybę didinti bankų mokesčių skaidrumą;
17. primena, kad 2011 m. Bendrosios rinkos forumas pavyko, nes buvo apžvelgta pažanga bendrosios rinkos kūrimo srityje ir išskirtos piliečiams susirūpinimą keliančios problemos; primygtinai ragina Komisiją toliau aktyviai veikti ir nuolat vertinti bendrosios rinkos būklę, reguliariai rengiant Bendrosios rinkos forumus ir papildomai rengiant metinius vizitus į atskiras valstybes nares, kad būtų įvertinta ir skatinama bendroji rinka;
18. palankiai vertina Komisijos darbą ir pasiryžimą įgyvendinti Bendrosios rinkos aktą; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti veiksmingą pagrindinių prioritetų įgyvendinimą, kartu parengiant antrąjį iniciatyvų rinkinį, kuris būtų įgyvendinamas ateityje;
19. primena veiksmingo žalos atlyginimo mechanizmo, kaip priemonės, kuria užtikrinama, kad vartotojai galėtų naudotis savo teisėmis, svarbą; pabrėžia, kad daugelį metų alternatyvaus ginčų sprendimo sistemos ir Vidaus rinkos problemų sprendimo tinklas (SOLVIT) padeda paprastai, greitai ir išlaidų požiūriu veiksmingai spręsti piliečiams poveikį darančias problemas, pvz., susijusias su profesinių kvalifikacijų pripažinimu, su judžių darbuotojų pensijų lėšų perkėlimu ir su ES piliečių laisvo judėjimo ir apsigyvenimo teise, vis dėlto pažymi, kad alternatyvaus ginčų sprendimo sistemų visuma Europoje tebėra labai suskaidyta ir kad SOLVIT tinklas iš esmės nepakankamai naudojamas; pabrėžia, kad piliečiai turėtų būti geriau informuojami apie šiuos žalos atlyginimo mechanizmus ir problemų sprendimo priemones siekiant palengvinti vartotojams žalos atlyginimą tarpvalstybinio prekių ir paslaugų pirkimo atveju; palankiai vertina Komisijos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl alternatyvaus ginčų sprendimo ir ginčų sprendimo internetu sistemų ir pabrėžia, kad svarbu šiuos aktus veiksmingai priimti ir skatinti platesnį naudojimąsi tarpininkavimu; ragina Komisiją užtikrinti, kad kolektyvinio žalos atlyginimo srityje būtų parengta teisiškai privaloma sistema;
20. laikosi nuomonės, kad naujos piliečiams pritaikytos alternatyvaus ginčų sprendimo sistemos, paremtos esamomis patariamosiomis ir administracinėmis institucijomis, labai padėtų užtikrinti, kad vartotojai galėtų naudotis įperkamomis, racionaliomis ir prieinamomis neteisminėmis procedūromis;
21. skatina Komisiją nedelsiant priimti veiksmų planą dėl tolesnio SOLVIT, „Jūsų Europos patarėjo“, taip pat Europos vartotojų centrų vaidmens plėtojimo ir stiprinimo kitų pagalbos tarnybų atžvilgiu, kad jie taptų žinomesni piliečiams ir įmonėms;
22. ragina Komisiją svarstyti galimybę, kaip raginama minėtoje 2010 m. gegužės 20 d. Parlamento rezoliucijoje
P7_TA(2010)0186 (L. Grecho pranešimas) , priimti vartotojams patogią, nuolat atnaujinamą ir lengvai prieinamą Piliečių teisių chartiją, kurioje būtų nustatomos piliečių teisės, pareigos ir sprendžiami tarpvalstybiniai klausimai bendrojoje rinkoje; mano, kad ši chartija turėtų būti suprantama ir turėtų būti tinkama, kad piliečiai, kurie juda, dirba, perka ir parduoda tarpvalstybiniu mastu, galėtų ją naudoti kaip vadovą, kuriame jie rastų daugiau praktinės informacijos ir problemų, su kuriomis kasdien susiduria Europos piliečiai, pvz., siekdami pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, užregistruoti automobilį, atsidaryti banko sąskaitą, pirkti produktų internetu ir kt., sprendimų;
23. reikalauja, kad valstybės narės, koordinuodamos veiklą su Komisija, imtųsi tolesnių veiksmų tam, kad būtų įveiktos kliūtys, trukdančios piliečiams naudotis interneto paslaugomis; taigi atsižvelgia į Komisijos pasiūlymą dėl Europos sutarčių teisės;
24. primena Europos Komisijai jos pareigą tirti ES teisės pažeidimus, ypač susijusius su piliečių ES teisių pažeidimais; pabrėžia, jog prievolė įrodyti tokius ES teisės pažeidimus neturi būti užkrauta piliečiams, kurie neturi išteklių tam, kad galėtų pateikti tokią informaciją;
25. pabrėžia, kad net ir atsižvelgiant į pastaruoju metu pasiektą pažangą, kuri matyti iš 2010 m. gruodžio mėn. vidaus rinkos rezultatų suvestinių, valstybės narės iki šiol nesugeba visiškai įgyvendinti savo tikslų, t. y. tinkamai ir laiku į nacionalinę teisę perkelti ES teisės aktų nuostatas; ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant sistemingesnę ir nepriklausomesnę stebėseną užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimą ir jų perkėlimą į nacionalinę teisę, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visoje Europos Sąjungoje.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
25.1.2012
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
36
0
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Adam Bielan, Cristian Silviu Buşoi, Sergio Gaetano Cofferati, Lara Comi, Anna Maria Corazza Bildt, Cornelis de Jong, Vicente Miguel Garcés Ramón, Evelyne Gebhardt, Louis Grech, Małgorzata Handzlik, Iliana Ivanova, Philippe Juvin, Sandra Kalniete, Eija-Riitta Korhola, Edvard Kožušník, Kurt Lechner, Toine Manders, Hans-Peter Mayer, Phil Prendergast, Mitro Repo, Robert Rochefort, Zuzana Roithová, Heide Rühle, Christel Schaldemose, Andreas Schwab, Róża Gräfin von Thun und Hohenstein, Bernadette Vergnaud, Barbara Weiler
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Simon Busuttil, Frank Engel, Ildikó Gáll-Pelcz, Anna Hedh, Liem Hoang Ngoc, Emma McClarkin, Olle Schmidt, Kyriacos Triantaphyllides
24.1.2012
KULTŪROS IR ŠVIETIMO KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Peticijų komitetui
dėl 2010 m. ES pilietybės ataskaitos. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas
( 2011/2182(INI) )
Nuomonės referentas: Morten Løkkegaard
PASIŪLYMAI
Kultūros ir švietimo komitetas ragina atsakingą Peticijų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. laikosi nuomonės, kad informacijos sklaidos trūkumai – viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių ES piliečiai negali visapusiškai naudotis savo teisėmis; taigi arėjant 2013-iesiems – Europos piliečių metams, dar kartą ragina Komisiją bendradarbiaujant su vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijomis ir pilietinės visuomenės atstovais užtikrinti išsamią komunikacijos strategiją, kuria būtų siekiama informuoti Europos piliečius apie jų teises, taip skatinant piliečių švietimą, suteikiant jiems galimybių reikšti savo nuomones ir užtikrinant, kad tos nuomonės būtų geriau suprastos; mano, kad Europos Parlamento nariai turėtų aktyviai veikti vietos lygmeniu ir bendrauti su savo rinkimų apygardos piliečiais;
2. laikosi nuomonės, kad kuo labiau komunikacija orientuota į piliečius, tuo ji veiksmingesnė; pabrėžia, kaip svarbu, kad Europos Parlamento nariai aktyviai bendrautų su rinkėjais; primygtinai ragina nacionalines ir regionines institucijas prisiimti atsakomybę už teisių, užtikrintų pagal ES teisę, puoselėjimą; taip pat ragina Komisiją šioje srityje nustatyti įgyvendinimo trūkumus;
3. ragina ES institucijas stengtis patobulinti savo interneto svetainių pritaikymą vartotojams bei visapusiškai išnaudoti socialinės žiniasklaidos priemones;
4. palankiai vertina Europos piliečių iniciatyvą ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad ji būtų kuo greičiau įgyvendinama, ir suteikti jai galimybes tapti tikra piliečių dalyvavimo sprendimų priėmimo procese Europos Sąjungoje priemone; ragina Komisiją didinti visuomenės informuotumą apie kartu su šia priemone siūlomas dalyvavimo galimybes ir ragina tikrai atsižvelgti į piliečių pasiūlymus;
5. pažymi, kad Tarpinstitucinė informavimo grupė yra forumas, kuriame ES institucijos gali dirbti siekdamos įgyvendinti savo įsipareigojimą vykdyti Europos komunikacinę partnerystę ir koordinuoti pastangas kelti sąmoningumą ES suteikiamų teisių klausimu; pabrėžia, kad pastaruoju metu sustabdytas bendradarbiavimas Tarpinstitucinėje informavimo grupėje, ir skatina visas susijusias šalis susitarti dėl bendrų komunikacijos strategijų, siekiant padidinti komunikacijos priemonių poveikį;
6. primena, kad savanoriška veikla yra svarbi todėl, kad ja suteikiama daugiau galimybių kiekvieną ES pilietį įtraukti į visuomenę, mokant piliečius būti aktyviais piliečiais ir suteikiant galimybių jiems tokiems būti, kuriant socialinį turtą ir puoselėjant stipresnį europietiško identiteto jausmą; ragina Komisiją ir valstybes nares pašalinti kliūtis savanoriškai veiklai, rengti strategijas jai skatinti ir pripažinti jos indėlį puoselėjant ES pilietybę;
7. ragina Komisiją sukurti mechanizmus, kuriais būtų užtikrinama pagrindinių teisių apsaugos ir propagavimo kultūra visais politiniais lygmenimis ir kurie padėtų skatinti sąveikųjį politinį dialogą ir praktikoje įgyvendinti dalyvaujamosios demokratijos principą;
8. ragina Komisiją informaciją apie ES studentų, dėstytojų ir mokslininkų judumą įtraukti į vieno langelio sistemą, kad jie galėtų lengviau naudotis ES programų galimybėmis; primygtinai ragina Komisiją remti informavimo kampanijas, kuriomis būtų populiarinama Europaso priemonė ir EURES tinklo veikla;
9. pabrėžia savanoriškos veiklos svarbą ir vaidmenį formuojant tikrą ES pilietybę, visų pirma piliečių teisių apsaugos, socialinės sanglaudos stiprinimo ir Europos Sąjungos piliečių tarpusavio supratimo srityse;
10. pabrėžia, kad ES piliečiai turi teisę gauti objektyvias ir patikimas žinias iš nepriklausomos žiniasklaidos, remiantis tuo, kad turi būti gerbiama žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 11 straipsnyje;
11. ragina Europos Sąjungą ir valstybes nares užtikrinti, kad visų pirma visuomeninio transliavimo organizacijos tinkamai informuotų visuomenę apie Europos istoriją, kultūrą ir institucijas, taip pat apie Bendrijos švietimo, socialines ir su gamyba susijusias programas tam, kad būtų galima lengviau pasinaudoti ES teikiamomis galimybėmis;
12. ragina Parlamento ir Europos Komisijos Komunikacijos generalinius direktoratus skatinti ir plėtoti mokiniams, studentams ir jų mokytojams bei dėstytojams teikiamas galimybes dalyvauti sąveikiosiose informacinėse ir komunikacijos kampanijose, vykdomose ir žiniatinklyje, taip pat pasitelkiant inovacinius metodus, siekiant didinti informuotumą ir aktyvų dalyvavimą diskusijose su ES pilietybe susijusiais klausimais;
13. ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti piliečių judumo iš vienos ES valstybės narės į kitą sąlygas ir užtikrinti visišką diplomų, atestatų ir studijų bei profesinio mokymo laikotarpių pripažinimą, taip šalinant kliūtis, trukdančias studentų ir darbo ieškančių asmenų judumui, nes tai itin svarbu siekiant įgyvendinti Bolonijos proceso tikslus, taip pat didinti savo pastangas siekiant dar plačiau skleisti informaciją, susijusią su Europos piliečiams pagal švietimo ir profesinio mokymo programas teikiamomis galimybėmis; primygtinai ragina nustatyti bendrus formaliojo ir neformaliojo profesinio mokymo abipusio pripažinimo kriterijus, pavyzdžiui, pagreitinant Europos kvalifikacijų sandaros (EKS) sistemos, skirtos kvalifikacijų pripažinimo, skaidrumo ir įgūdžių patvirtinimo klausimams, sukūrimą;
14. prašo Komisijos ir Tarybos remti ir plėtoti visas kultūros ir švietimo programas, kuriomis skatinamas Europos ir tarpvalstybinis judumas bei daugiakalbystė, siekiant puoselėti ir stiprinti bendras vertybes ir tarpkultūriškumą ES pilietybės srityje;
15. ragina Komisiją imtis aktyvių priemonių siekiant užtikrinti visų ES piliečių teisę gauti aukštos kokybės pagrindinį išsilavinimą ir aukštos kokybės profesinį mokymą;
16. pabrėžia, kad kartu su judėjimo laisve ir švietimu labai svarbu vykdyti mokymosi visą gyvenimą, profesinio mokymo ir tolesnio mokymo programas, padedant pašalinti kliūtis ES piliečiams naudotis savo teisėmis;
17. pabrėžia didžiulį programos Erasmus ir kitų judumo programų indėlį puoselėjant Europos pilietiškumo jausmą; ragina imtis atnaujintų priemonių dalyvavimui šiose programose didinti;
18. pabrėžia, kad svarbu gerinti kalbinius įgūdžius nuo labai ankstyvo amžiaus mokant mažiausiai dviejų užsienio kalbų, kaip rekomendavo 2002 m. kovo 15–16 d. Barselonoje susirinkusi Europos Vadovų Taryba, kad ES piliečiai galėtų gauti informacijos ir iš tikrųjų visoje Sąjungoje naudotis savo turimomis teisėmis; pabrėžia, kad reikia padidinti ES ir valstybių narių pastangas šioje srityje dar aktyviau įtraukiant užsienio kalbų mokymo programą į kiekvieną švietimo sistemos pakopą ir skirti ypatingą dėmesį vienodų galimybių mokytis kalbų užtikrinimui visiems vaikams;
19. palankiai vertina Europos Komisijos pasiūlymą 2013 metus paskelbti Europos piliečių metais ir pažymi, koks svarbus Europos Sąjungos pilietybės statuso suteikimas ir su juo susijusių teisių pripažinimas; pabrėžia būtinybę didinti piliečių, ir ypač naujų kartų, informuotumą ir informavimą apie tokias kasdieninio gyvenimo teises;
20. pabrėžia, kaip svarbu toliau vykdyti veiksmus, kuriais siekiama remti, išskirti ir skatinti Europos tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas kultūros ir švietimo srityje, kurios yra labai svarbi priemonė suvokimui apie bendrą europinę tapatybę didinti;
21. ragina Komisiją skirti dėmesio specialistų judumo ir moksliniuose tyrimuose, švietimo bei mokymo veikloje dalyvaujančių asmenų judumo pusiausvyros sukūrimui tarp įvairių valstybių narių ir regionų;
22. ragina Komisijos vykdomas viešas konsultacijas veiksmingiau panaudoti kaip priemonę piliečiams įtraukti į dialogą, siekiant, kad politikos rezultatai geriau atitiktų jų lūkesčius; mano, kad konsultacijos turėtų vykti visomis oficialiomis kalbomis ir turėtų būti vykdomos iniciatyviai, kartu su nacionalinėmis ir vietos įstaigomis, NVO, profesinėmis sąjungomis ir kitais dalyviais; ragina Komisiją peržiūrėti savo konsultacijų gaires siekiant į tai atsižvelgti.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
24.1.2012
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
23
2
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Maria Badia i Cutchet, Zoltán Bagó, Malika Benarab-Attou, Piotr Borys, Santiago Fisas Ayxela, Lorenzo Fontana, Mary Honeyball, Petra Kammerevert, Morten Løkkegaard, Emma McClarkin, Marek Henryk Migalski, Katarína Neveďalová, Doris Pack, Chrysoula Paliadeli, Marie-Thérèse Sanchez-Schmid, Marco Scurria, Emil Stoyanov, Hannu Takkula, László Tőkés, Helga Trüpel, Marie-Christine Vergiat, Sabine Verheyen, Milan Zver
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Ivo Belet, Seán Kelly, Georgios Papanikolaou, Inês Cristina Zuber
8.12.2011
KONSTITUCINIŲ REIKALŲ KOMITETO NUOMONĖ
pateikta Peticijų komitetui
dėl 2010 m. ES pilietybės ataskaitos. Kliūčių ES piliečių teisėms šalinimas
( 2011/2182(INI) )
Nuomonės referentė:
Zita Gurmai
PASIŪLYMAI
Konstitucinių reikalų komitetas ragina atsakingą Peticijų komitetą į savo pasiūlymą dėl rezoliucijos įtraukti šiuos pasiūlymus:
1. palankiai vertina tai, kad Komisija, rengdama savo 2010 m. pilietybės ataskaitą, buvo aktyvi, o ne tik pateikė aprašomąją santrauką, taigi galima geriau apžvelgti priemones, kurių Komisija imsis ateityje;
2. primena, kad ES pilietybė turi būti laikoma teisių ir pareigų rinkiniu, kuris pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 20 straipsnį taikomas Europos Sąjungos piliečiams;
3. tačiau apgailestauja dėl pilietybės nuostatų sutartyse ir tikrovės atotrūkio; primena, kad šiuo požiūriu ES pilietybė sudaro dar vieną ES sutartimis užtikrintą, Europos Sąjungos pagrindinių teisių konvencijoje įtvirtintą ir antrinėje teisėje išplėtotą teisių rinkinį;
4. atkreipia dėmesį į tai, kad geresnis reguliavimas nebūtinai reiškia mažiau reguliavimo ir kad daugelyje politikos sričių siekiant užtikrinti teisėkūros įgyvendinimą reikia įpareigojančių teisės aktų;
5. primena, kad demokratinis dalyvavimas, pagrįstas teise dalyvauti rinkimuose, piliečiams neturi būti primestas, o turi kilti iš jų; mano, kad šiuo požiūriu rinkimų procesas yra būdas Europos piliečiams suteikti atsakomybės už demokratiją jausmą, pabrėžia, kad Europos politinės partijos atlieka labai svarbų vaidmenį formuojant Europos visuomenę ir prisideda prie vadinamosios piliečių europinės tapatybės turtinimo; taip pat mano, kad fiziniai asmenys kaip atskiri asmenys galės iš karto tapti bet kurios Europos politinės partijos, prie kurios jie nori prisijungti, nariais; ragina politines partijas nacionaliniu ir Europos lygmenimis daugiau dėmesio skirti Europos aspektui ir Europos temoms, pavyzdžiui, rengiant mokymus darbuotojams;
6. pabrėžia, kad Europos politinės partijos ir Europos politinės institucijos tapo esminiais Europos Sąjungos politinio gyvenimo veiksniais, formuojančiais ir atspindinčiais atitinkamą įvairių politinių grupių poziciją;
7. primena, kad Europos Sąjungos pilietybės praktinė nauda išryškės per Europos politinių partijų veiklą ir joms pagal Europos Sąjungos teisę įgijus juridinio asmens statusą, kurį numatoma nustatyti peržiūrėjus Reglamentą 2004/2003;
8. apgailestauja, kad daugelis Europos Sąjungos piliečių vis dar nėra pakankamai informuoti apie savo, kaip ES piliečių, teises; ragina valstybes nares teikti daug daugiau naudingos ir praktinės informacijos apie ES teises, susijusias su pilietybe, įskaitant rinkimų teisę, teisę dalyvauti politinėse partijose ir jas kurti, ir taip padėti savo piliečiams visapusiškai naudotis šiomis teisėmis, net jiems gyvenant ne savo kilmės valstybėse, o kitose ES valstybėse narėse;
9. pripažįsta, kad nemažas iššūkis yra tai, jog nuolat mažėja asmenų, balsuojančių rinkimuose;
10. pažymi, kad, neminint bendrųjų demokratinių principų, reikėtų praktiškai skirti daugiau dėmesio balsuotojų dalyvavimo didinimo tikslui ir naudoti veiksmingus Europos simbolius, pavyzdžiui, Europos Parlamento rinkimus rengti tuo pačiu metu visose valstybėse narėse;
11. ragina valstybes nares užtikrinti, kad Europos Parlamento rinkimų rezultatai visoje ES būtų skelbiami tuo pačiu metu, taip išvengiant pavojaus, kad rezultatai vienoje valstybėje narėje galėtų turėti įtakos balsavimui kitose valstybėse narėse;
12. palankiai vertina Komisijos siekį pagerinti galiojančią sistemą siekiant užkirsti kelią dvigubam balsavimui Europos Parlamento rinkimuose;
13. atsižvelgdamas į greitai įvyksiantį ES prisijungimą prie Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) ir jos pirmojo protokolo, ragina Komisiją spręsti tam tikrose valstybėse narėse vykdomo balsavimo teisės atėmimo iš savo piliečių, kurie nusprendžia gyventi kitoje valstybėje ilgesnį laikotarpį, klausimą;
14. griežtai pabrėžia, kad Europos Sąjungos piliečiai galės visiškai pasinaudoti savo ES pilietybės padėtimi tik tuo atveju, jeigu jie ir kiti suinteresuotieji asmenys, pavyzdžiui, valstybės narės, ES institucijos ir pan., bus informuoti apie teises ir su jomis susijusias pareigas; išreiškia viltį, kad 2013 m. Europos piliečių metai labai padės padidinti bendrą informuotumą apie ES pilietybės padėtį;
15. palankiai vertina Komisijos pastangas palengvinti suinteresuotiesiems asmenims sąlygas gauti finansinę paramą, skirtą ES pilietybės teisėms įgyvendinti, ir palankiai vertina jos pastangas skirti pakankamai finansinių išteklių šioms programoms. prašo Komisijos atsižvelgiant į tai toliau išnagrinėti, ar šiose programose gali dalyvauti politinės organizacijos, kurių esmė yra skatinti piliečių aktyvumą;
16. pabrėžia, kad reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kaip informuoti apie ES pilietybę turinčių asmenų teises ir pareigas taikant Pasirengimo narystei pagalbos priemonę;
17. primena, kad asociacijos, fondai ir tarpusavio paramos draugijos yra sudėtinė visos Europos visuomenės dalis, taigi suteikiant jiems Europos įstatus bus padedama sustiprinti jų Europos aspektą; ragina atsakingą komitetą atsižvelgiant į tai išnagrinėti iniciatyvas, kurias taikant būtų galima tinkamiausiai skatinti patvirtinti asociacijų, fondų ir tarpusavio paramos draugijų Europos įstatus;
18. primena, kad palankiai vertina tai, jog ES pilietybės teisių rinkinys papildytas nauja teise – Europos piliečių iniciatyvos teise, kurią bus pradėta taikyti 2012 m. balandžio mėn.;
19. ragina valstybes nares ir ES institucijas laiku įgyvendinti visas administracines ir praktines priemones, kurių reikia, kad ES piliečiai, naudodamiesi piliečių iniciatyva, galėtų aktyviau dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime;
20. ragina visus suinteresuotuosius subjektus pasinaudoti laikotarpiu iki bus pradėtas taikyti Reglamentas dėl Europos piliečių iniciatyvos ir aktyviai propaguoti šią dalyvaujamosios demokratijos priemonę;
21. ragina visus suinteresuotuosius subjektus naudotis IRT ištekliais bendravimui su ES piliečiais skatinti;
22. ragina Komisiją ir valstybes nares svarstyti galimybės vykdyti Europos pilietinį švietimą siekiant labiau informuoti jaunąją kartą apie Europos Sąjungos vaidmenį;
23. pabrėžia, kad siekiant tvirtesnės Europos ir svarbesnį vaidmenį atliekančios demokratijos būtina pašalinti kliūtis pilietybei įgyti ir skatinti tiesioginį piliečių dalyvavimą pasitelkiant Europos politines partijas ir piliečių iniciatyvą;
24. palaiko Komisijos iniciatyvą skleisti informaciją apie ES žiniasklaidos priemonėmis, ragina valstybes nares ir žiniasklaidą veiksmingiau skleisti informaciją apie ES, pavyzdžiui, per nacionalinės televizijos kanalus.
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
22.11.2011
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
17
3
0
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Andrew Henry William Brons, Carlo Casini, Andrew Duff, Ashley Fox, Giuseppe Gargani, Matthias Groote, Roberto Gualtieri, Enrique Guerrero Salom, Gerald Häfner, Daniel Hannan, Stanimir Ilchev, Constance Le Grip, Morten Messerschmidt, Paulo Rangel, Algirdas Saudargas, György Schöpflin, József Szájer, Rafał Trzaskowski
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
John Stuart Agnew, Zuzana Brzobohatá, Dimitrios Droutsas, Marietta Giannakou, Alain Lamassoure, Íñigo Méndez de Vigo
GALUTINIO BALSAVIMO KOMITETE REZULTATAI
Priėmimo data
28.2.2012
Galutinio balsavimo rezultatai
+:
–:
0:
24
1
2
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavę nariai
Margrete Auken, Elena Băsescu, Heinz K. Becker, Victor Boştinaru, Simon Busuttil, Lidia Joanna Geringer de Oedenberg, Ágnes Hankiss, Roger Helmer, Iliana Malinova Iotova, Carlos José Iturgaiz Angulo, Peter Jahr, Miguel Angel Martínez Martínez, Erminia Mazzoni, Willy Meyer, Mariya Nedelcheva, Nikolaos Salavrakos, Adina-Ioana Vălean, Rainer Wieland, Cecilia Wikström, Tatjana Ždanoka
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai)
Sonia Alfano, Vicente Miguel Garcés Ramón, Marian Harkin, Axel Voss, Angelika Werthmann
Posėdyje per galutinį balsavimą dalyvavęs (-ę) pavaduojantis (-ys) narys (-iai) (187 straipsnio 2 dalis)
Jill Evans, Sylvie Guillaume, Jan Kozłowski, Elisabeth Morin-Chartier
