Oro transportas: Parlamentas imasi veiksmų po „juodosios vasaros“
Transportas
2005-09-14 - 11:14
Rugpjūčio 14 d. prie Atėnų sudužo Kipro reisinis lėktuvas, nevaldomas skridęs šimtus kilometrų. Žuvo 121 žmogus, iš jų - aštuoni vaikai ir 48 į rungtynes vykę paaugliai futbolininkai. Tai viena iš šešių baimę ir triukšmingus politinius protestus visame pasaulyje sukėlusių orlaivių katastrofų, įvykusių Graikijoje, Venesueloje, Peru, Indonezijoje ir kitose šalyse, per penkias savaites pareikalavusių apie 500 gyvybių.
Viena po kitos sekusios katastrofos paskatino Europos Sąjungos politikus siūlyti sugriežtinti europiečius skraidinančių ir ES oro erdve besinaudojančių orlaivių stebėseną. Rugpjūčio pabaigoje Prancūzijos ir Belgijos vyriausybės paskelbė pavojingomis laikytinų skrydžių bendrovių „juoduosius sąrašus“. Deja, sąrašuose buvo nurodytos ne tos pačios bendrovės. Šių metų gegužę keturios Europos šalys uždraudė vienos Turkijos bendrovės skrydžius, tačiau šie skrydžiai buvo skubiai nukreipti į Belgiją, kurioje toks draudimas negaliojo.
Rugsėjį Europos Parlamentui pradėjus darbą, orlaivių sauga ir „juodųjų sąrašų“ nenuoseklumas tavo vienu iš svarbiausių klausimų posėdžių darbotvarkėje. EP deputatai ir ES transporto komisaras Jacques Barrot sutarė, kad ES privalo nustatyti bendrą pavojingų skrydžių bendrovių sąrašą.
Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijai (EPP-ED) priklausanti Prancūzijos parlamentarė Christine de Veyrac įspėjo, kad aviacijos ekspertai iki 2020 metų prognozuoja po vieną katastrofą per savaitę, taigi būtina imtis skubių priemonių. De Veyrac yra EP Transporto ir turizmo komiteto ataskaitos šiuo klausimu autorė. Balsavimas dėl šios atskaitos vyks lapkričio plenarinėje sesijoje. Ataskaitoje siūloma, kad visai ES skirti skrydžių bendrovių „juodieji sąrašai“ būtų paremti „objektyviais saugos kriterijais“, o skrydžių bendrovės informuotų keleivius apie savo saugos istoriją.
Deputatai norėtų, kad Europos aviacijos saugos agentūrai (EASA) būtų suteiktas pagrindinis vaidmuo oro saugos klausimais, o taip pat kad būtų peržiūrėti ES oro erdve besinaudojantiems trečių šalių vežėjams išduoti saugos pažymėjimai. Komiteto posėdyje komisaras Barrot prašė didesnių įgaliojimų kontroliuoti į ES skraidančius trečiųjų šalių orlaivius. Jis taip pat prašė EP deputatų paremti vasario mėn. Europos Komisijos pasiūlytą reglamentą dėl keleivių informavimo. EP nariai iš Graikijos ir Kipro nepaprastai emocingai pasisakė šiuo klausimu. Europos vieningųjų kairiųjų jungtinei frakcijai (GUE/NGL) priklausantis parlamentaras Kyriacos Triantaphyllides iš Kipro teigė, kad „aršus konkurencijos klimatas“ kelia pavojų skrydžių saugai, o nepriklausomas Graikijos deputatas Georgios Karatzaferis atkreipė dėmesį į Graikijos oro linijoms „Olympic Airways“ teikiamą valstybės paramą ir klausė, kodėl „ši parama vertinama prieštaringai, jei ji, atrodo, užtikrina didesnę saugą“.
Toliau pateikiamas šią vasarą įvykusių didesnių lėktuvų katastrofų sąrašas:
Rugpjūčio 2 d., Torontas: daugiau kaip 300 žmonių išsigelbėjo iš „Air France“ lėktuvo „Airbus A340“, audros metu nuvažiavusio nuo nusileidimo tako.
Rugpjūčio 6 d., Sicilija: 18 žmonių žuvo Tuniso lėktuvui ATR-72, skraidinusiam poilsiautojus iš Italijos, įsirėžus į jūrą prie Palermo.
Rugpjūčio 14 d., Graikija: 121 žmogus žuvo sudužus Kipro bendrovės „Helios“ reisiniam lėktuvui „Boeing 737-300“, kurio įgula, atrodo, nebegalėjo valdyti orlaivio.
Rugpjūčio 16 d., Venesuela: 160 žmonių žuvo sudužus Kolumbijos bendrovės „West Caribbean Airways“ lėktuvui MD-82, skridusiam iš Panamos į Martiniką.
Rugpjūčio 23 d., Peru: 41 žmogus žuvo bendrovės „TANS“ lėktuvui „Boeing 737-200“ sudužus džiunglėse.
Rugsėjo 5 d., Indonezija: 147 žmonės žuvo bendrovės „Mandala Airlines“ lėktuvui „Boeing 737-200“ tuoj po pakilimo įsirėžus į gyvenamąjį rajoną.
20050912STO00265
LT
1
PHOTO
20050912PHT00263.jpg
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 STO DOC XML V0//EN
