Sesijos apžvalga: 2009 m. balandžio 1-2 d. EP plenarinė sesija Briuselyje
2009-03-30 - 16:26
Tarp svarbių šios EP plenarinės sesijos temų – ES santykiai su Rusija ir Baltarusija, komunistinės praeities vertinimas, žmogaus ir piliečių teisės bei aplinkosauga.
Europos Parlamentas įvertins komunistinę praeitį (Svarstyta: 2009-03-25. Balsavimas: 2009-04-02)
Šioje sesijoje Europos Parlamentas balsuos dėl rezoliucijos apie komunistinio laikotarpio Rytų Europoje ir jo metu padarytų nusikaltimų vertinimą. Keturios didžiausios Parlamento frakcijos parengė atskirus rezoliucijų projektus šia tema. Tuo tarpu kovo 25 d. surengtuose debatuose daugelis kalbėjusiųjų ragino nepamiršti totalitarizmo pamokų.
EP ragina Rusiją gerbti kaimyninių šalių nepriklausomybę (Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02)
„ES santykiai su Rusija turėtų būti grindžiami tarpusavio pagarba, taip pat kiekvienos šalies pagarba jų kaimynystėje esančioms suverenioms tautoms“, – sakoma Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje. Europarlamentarai ragina derybose dėl naujos ES ir Rusijos sutarties iškelti pagarbos demokratijai ir žmogaus teisėms sąlygas.
ES ir Baltarusijos bendradarbiavimas turi priklausyti nuo tolesnių reformų (Svarstyta: 2009-03-25. Balsavimas: 2009-04-02)
Europos Parlamento balsavimui teikiamoje rezoliucijoje raginama iškelti konkrečias sąlygas Baltarusijos valdžiai, kurias įgyvendinusi per devynis mėnesius, ji galėtų tikėtis glaudesnio bendradarbiavimo su ES.
Nauja ES direktyva draus diskriminuoti (Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02)
Galiojančios ES direktyvos draudžia diskriminuoti įdarbinant, o kitose paslaugų ir prekių srityse – tik dėl rasės, tautybės bei lyties. EP balsavimui teikiama direktyva draus diskriminuoti ir dėl tikėjimo, negalios, amžiaus bei lytinės orientacijos.
ES ekologinis ženklinimas bus patikimesnis (Svarstymas ir balsavimas: 2009-04-02)
ES ekologinis „gėlės“ ženklas padeda vartotojams išsirinkti aplinkai palankesnius gaminius ir paslaugas. Šioje sesijoje Europos Parlamentas balsuos dėl reglamento, kuris leis patobulinti šį ženklinimą. Dėl to pasiektas Parlamento ir ES Tarybos sutarimas.
ES piliečių teisės dar nėra pakankamai apsaugotos, mano EP nariai (Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02)
Europos bendrijos sutartyje nurodyta, kad „kiekvienas asmuo, turintis valstybės narės pilietybę, yra Sąjungos pilietis“ ir kad „Sąjungos pilietybė ne pakeičia valstybės pilietybę, o ją papildo“. Vis dėlto ES šalių piliečiai užsienyje dažnai susiduria su nepagrįstomis kliūtimis, mano europarlamentarai.
Raginama persvarstyti leistinas elektromagnetinių bangų ribas (Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02)
Mobilieji telefonai, nelaidinės interneto technologijos bei kai kurie kiti prietaisai sukelia elektromagnetinius laukus, kurie gali turėti neigiamą įtaką žmogaus sveikatai. Europos Parlamento balsavimui teikiamoje teisiškai neįpareigojančioje ataskaitoje raginama persvarstyti leistinas elektromagnetinių laukų ribas, atsižvelgiant į galimą žalingą jų poveikį sveikatai. 20090318BRI52118
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Europos Parlamentas įvertins komunistinę praeitį
2009-03-30 - 16:26
Šioje sesijoje Europos Parlamentas balsuos dėl rezoliucijos apie komunistinio laikotarpio Rytų Europoje ir jo metu padarytų nusikaltimų vertinimą. Penkios didžiausios Parlamento frakcijos parengė atskirus rezoliucijų projektus šia tema. Tuo tarpu kovo 25 d. surengtuose debatuose daugelis kalbėjusiųjų ragino nepamiršti totalitarizmo pamokų. ES Tarybai atstovaujantis Čekijos vicepremjeras Alexandr Vondra pažymėjo, jog Vidurio Europos šalių narystė ES yra „garantas to, kad negrįšime į totalitarizmą“. Kalbėtojas ragino „suvokti, kad žmogaus teisės ir laisvės neateina savaime“, ir laikyti demokratiją vertybe, kuri yra aukščiau bet kokių politinių įsitikinimų. Tuo tarpu Europos Komisijos atstovas Ján Figel teigė, jog „Vakarų Europos piliečiai turi geriau susipažinti su Rytų Europos tragedija“ Europos Komisija žada tęsti viešuosius svarstymus apie komunistinės praeities vertinimą, o kitąmet pasiūlyti konkrečių šios srities projektų.
Europos liaudies partijos atstovė Jana Hybášková (Čekija) pasidžiaugė tuo, kad pastaruoju metu ES atsirado daugiau politinės valios iškelti šį klausimą. Tuo tarpu Socialistų frakcijos vicepirmininkas Jan Marinus Wiersma (Nyderlandai) ragino vengti „piktnaudžiauti“ istorija politiniais tikslais ir palikti jos vertinimą istorikams. „Nekalbėkime vien apie Molotovo–Ribentropo paktą – nepamirškime ir kitų dalykų“, – pridūrė europarlamentaras.
„Europos sąžinė nebus švari, jei pamiršime tai, kas vyko praeityje“, – sakė Liberalų ir demokratų aljanso atstovas István Szent-Iványi (Vengrija). Jis ragino „nekartoti praeities klaidų“ ir propaguoti Europos vertybes – gerovę ir taiką. Tuo tarpu Žaliųjų atstovas László Tőkés (Rumunija) pareiškė, kad „ir nacizmas, ir komunizmas kelia grėsmę žmonijai“, todėl abi šios ideologijos turi būti pasmerktos.
Europos vieningųjų kairiųjų frakcijos narys Vladimír Remek (Čekija) teigė, kad šio klausimo iškėlimas tėra neobjektyvus priešrinkiminis triukas. „Ir komunistiniu laikotarpiu buvo daromi nusikaltimai – juos reikia pasmerkti, tačiau negalima komunizmo prilyginti fašizmui“, – pridūrė europarlamentaras. Tuo tarpu frakcijoms nepriklausantis deputatas Philip Claeys (Belgija) ragino nepamiršti ir „naujojo totalitarizmo“ – islamizmo.
Vytautas Landsbergis (Europos liaudies partija) ragino „daryti viską, kad sustabdytume Europos moralinį nuosmukį“, kai neigiami praėjusio šimtmečio nusikaltimai žmonijai. „Deja, komunistinio totalitarizmo nusikaltimų nepasmerkimas tenkina neonacius Vokietijoje, Rusijoje ir kitus. Kiekvienas iš jų gali pasakyti: jeigu sovietams atleidžiama – tai gal ir mūsų pirmtakams?“ Europarlamentaro nuomone, tokiam požiūriui pradžią suteikė Niurnbergo tribunolas, kuris nepasmerkė nacių ir sovietų sandėrio, nulėmusio Antrojo pasaulinio karo pradžią. „Jau tada Vakarai moraliai kapituliavo sovietams. Vis dėlto nereikėtų amžinai tęsti tokio riboto mąstymo ir baimės“, – kalbėjo V. Landsbergis.
Kovo 23-26 d. sesijos savaitę Strasbūre skirta ir daugiau dėmesio sovietmečio nusikaltimams. Sesijos pradžioje EP pirmininkas Hans-Gert Pöttering perskaitė pareiškimą, skirtą didžiųjų trėmimų šešiasdešimtmečiui. Jis teigė: „Esminė mūsų, europiečių, moralinė pareiga – pagerbiant daugybės aukų atminimą, griežtai ir aiškiai pasmerkti nusikaltimus žmonijai, kuriuos įvykdė Sovietų Sąjungos komunistinis režimas. Be to, aukos nusipelno objektyvaus, aiškaus ir išsamaus praeities įvertinimo, nes be tiesos ir atminimo negali būti susitaikymo.“ Tuo tarpu kovo 25 d. EP pirmininkas padėjo gėlių prie Parlamento rūmuose iškaltos tremtinių atminimo lentos. B6‑0165/2009 Dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo - PPE-DE frakcijos vardu B6‑0164/2009 Dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo - PSE frakcijos vardu B6‑0171/2009 Dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo - ALDE frakcijos vardu B6‑0169/2009 Dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo - Žaliųjų frakcijos vardu B6‑0170/2009 Dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo - UEN frakcijos vardu Svarstyta: 2009-03-25. Balsavimas: 2009-04-02
-//EP//TEXT MOTION B6-2009-0165 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B6-2009-0164 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B6-2009-0171 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B6-2009-0169 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B6-2009-0170 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
EP ragina Rusiją gerbti kaimyninių šalių nepriklausomybę
2009-03-30 - 16:26
„ES santykiai su Rusija turėtų būti grindžiami tarpusavio pagarba, taip pat kiekvienos šalies pagarba jų kaimynystėje esančioms suverenioms tautoms“, – sakoma Europos Parlamento balsavimui teikiamoje ataskaitoje. Europarlamentarai ragina derybose dėl naujos ES ir Rusijos sutarties iškelti pagarbos demokratijai ir žmogaus teisėms sąlygas. Šiuo metu ES ir Rusijos santykiai grindžiami dar 1997 m. įsigaliojusia Partnerystės ir bendradarbiavimo sutartimi. Dabar vyksta derybos dėl naujos sutarties. Pasak europarlamentarų, „naujoji išsami sutartis privalo atspindėti naująją XXI amžiaus realybę ir tarptautinių santykių principų laikymąsi, taip pat pagarbą demokratijos normoms ir žmogaus teisėms“. Tuo tarpu „Rusijos vykdomas Gruzijos suvereniteto ir teritorinio vientisumo pažeidinėjimas ir jos vaidmuo 2009 m. pradžioje kilusiame ginče dėl dujų kelia didelį pavojų ES ir Rusijos santykiams bei deryboms dėl naujojo susitarimo“.
EP nariai siūlo „raginti Rusijos vyriausybę pateikti aiškias garantijas, kad ji nesigriebs jėgos nė prieš vieną savo kaimynę“. Jie rekomenduoja „sukurti aiškų elgesio kodeksą, reglamentuojantį ES, Rusijos ir bendrų kaimyninių šalių santykius, į jį įtraukiant pagarbą visų Europos valstybių suvereniai nepriklausomybei, įsipareigojimą taikiai spręsti ginčus ir pasiryžimą išspręsti įšaldytus konfliktus“. Europarlamentarai pažymi, jog „Rusijos tėvynainių rėmimo programa, kurią remia Rusijos valdžios institucijos, neturėtų būti piktnaudžiaujama kaip priemone didinti politinę įtaką tam tikrose ES valstybėse narėse“.
Ataskaitoje sakoma, jog Rusijos veiksmai Gruzijoje „kelia klausimą, ar Rusija pasirengusi kartu su ES kurti bendrą saugumo erdvę Europoje“. Europarlamentarai teigia: „Derybos dėl naujojo susitarimo siekiant pagerinti ES ir Rusijos Federacijos bendradarbiavimą jokiu būdu neįteisina status quo Gruzijoje. Rusija vis dar privalo iki galo įgyvendinti 2008 m. rugpjūčio 12 d. ir rugsėjo 8 d. pasirašytus susitarimus dėl konflikto Pietų Osetijoje ir Abchazijoje. [...] Šių susitarimų laikymasis kartu su Rusijos duotomis realiomis garantijomis, kad ji nenaudos jėgos prieš jokią kaimyninę šalį, turėtų būti būtina sėkmingos derybų baigties sąlyga“.
Europarlamentarai siūlo derybų metu raginti Rusijos valdžią „užtikrinti saviraiškos ir asociacijų laisvę“, „visiškai gerbti žiniasklaidos laisvę“, taip pat „užbaigti nuolatinį prieš žurnalistus nukreiptą smurtą ir persekiojimą“. Jie primena, kad „paskutiniai parlamento ir prezidento rinkimai Rusijoje vyko tokiomis sąlygomis, kurios labai atsilieka nuo Europos standartų“. Be to, „labai varžomos saviraiškos laisvė ir žmogaus teisės bei trikdoma pilietinės visuomenės veikla Rusijoje“, yra politinių kalinių, taip pat imamasi represijų prieš žmogaus teisių gynėjus. Savo ruožtu mirties bausmė kartais vykdoma bylos net nenagrinėjus teisme, kankinami ir prievarta dingsta žmonės, o teisėjai dažnai nėra nepriklausomi.
„Paskutinė dujų tiekimo į Europos Sąjungą krizė, kuri paliko milijonus gyventojų Bulgarijoje, Slovakijoje ir kitose ES vietose be šildymo ir karšto vandens esant žemai žiemos temperatūrai, kelia rimtą susirūpinimą energijos tiekimo iš Rusijos patikimumu“, – sakoma ataskaitoje. Europarlamentarai priduria, jog „Rusijos energetikos politikai faktiškai būdingi monopolistinio ir prievartinio piktnaudžiavimo pavyzdžiai, ypač trečiųjų šalių tranzito teisių neigimas, tiekimo pertraukimas ir nuosavybės teisių pažeidimas“. Deputatai siūlo „primygtinai reikalauti, kad Energetikos chartijos sutartis, [...] kuri yra teisiškai privaloma Rusijai ir visoms ES valstybėms narėms, būtų santykių energetikos srityje pagrindas“. EP nariai taip pat siūlo sukurti teisinę sistemą, pagal kurią būtų reguliuojamas tarp šalių tiekiamos energijos tranzitas, taip pat numatyti ginčų sprendimo mechanizmus energetikos srityje.
„Pagrindiniai principai, kuriais turėtų būti grindžiami ES ir Rusijos Federacijos ekonominiai ir prekybiniai santykiai, turėtų būti abišališkumas, tvarumas, skaidrumas, nuspėjamumas, patikimumas, nediskriminavimas ir geras valdymas“, – pažymi europarlamentarai. Jie ragina „toliau remti Rusijos prisijungimą prie Pasaulio prekybos organizacijos ir tolesnį Rusijos ekonomikos atsivėrimą“. Pasak EP narių, ES ir Rusijos laisvosios prekybos zonos sukūrimas „toliau išlieka kaip ilgalaikis tikslas“.
Pasak deputatų, santykiuose su Rusija „ES turėtų laikytis bendro požiūrio ir būti vieninga“. EP nariai siūlo „užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į kiekvienos valstybės narės rūpimus klausimus, ir panaikinta galimybė vienai valstybei narei blokuoti derybas vėlesniu etapu“. Savo ruožtu europarlamentarai ragina ES Taryboje sukurti mechanizmą, „kuriuo valstybėms narėms būtų suteikta galimybė pakankamai anksti pasikonsultuoti tarpusavyje kiekvienu dvišaliu klausimu su Rusija, kuris galėtų turėti įtakos kitoms valstybėms narėms ir visai ES“.
EP nariai siūlo „nedelsiant spręsti Kaliningrado tranzito ir vizų problemą, galbūt visai Kaliningrado sričiai taikant vietinio eismo per sieną režimą“. Jie taip pat kviečia susitarti dėl daugiašalės ginklų kontrolės ir mažinimo, taip pat branduolinių ginklų neplatinimo. Janusz ONYSZKIEWICZ ALDE PL A6-0140/2009 Dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02 Apie ES ir Rusijos santykius
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/external_relations/russia/index_en.htm
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0140 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
ES ir Baltarusijos bendradarbiavimas turi priklausyti nuo tolesnių reformų
2009-03-30 - 16:26
Europos Parlamento balsavimui teikiamoje rezoliucijoje raginama iškelti konkrečias sąlygas Baltarusijos valdžiai, kurias įgyvendinusi per devynis mėnesius, ji galėtų tikėtis glaudesnio bendradarbiavimo su ES. EP nariai „toliau susirūpinę žmogaus teisių padėtimi Baltarusijoje ir nesenais jų pažeidimų atvejais“. Jie pritaria ES Tarybos sprendimui 9-12 mėn. pratęsti apribojimus tam tikriems Baltarusijos valdžios pareigūnams – pavyzdžiui, kelionių į ES šalis draudimą.
Deputatai džiaugiasi pastaruoju metu sustiprėjusiu ES ir Baltarusijos politiniu dialogu, tačiau mano, kad jo tąsa turi priklausyti nuo Baltarusijos valdžios žingsnių panaikinant laisvių apribojimus, taip pat nutraukiant prievartą prieš opoziciją ir žmogaus teisių aktyvistus. EP nariai taip pat reikalauja įtraukti Baltarusijos demokratinę opoziciją ir pilietinę visuomenę į ES ir Baltarusijos dialogą.
Europarlamentarų nuomone, ES turėtų panaikinti sankcijas Baltarusijos valdžios pareigūnams ir imtis priemonių skatinti šalies ekonominę ir socialinę plėtrą tik tuo atveju, jei Baltarusijos valdžia per devynis mėnesius įvykdys šiuos reikalavimus:
– pakeis šalies rinkimų įstatymus, kad rinkimų komisijose būtų ir opozicijos atstovų, o balsų skaičiavimas būtų skaidrus; – panaikins draudimą platinti opozicijos leidinius valstybiniais kanalais (kioskuose bei pašto prenumerata); – panaikins Baudžiamojo kodekso straipsnį, įgalinantį persekioti žurnalistus už jų profesinę veiklą; – užtikrins religijų, asociacijų ir susirinkimų laisvę; – nustos politiniais motyvais išmetinėti žmones iš darbų ir universitetų, taip pat persekioti iš universitetų išmestus jaunuolius už netarnavimą kariuomenėje.
EP nariai ragina Baltarusijos valdžią nedelsiant paskelbti mirties bausmės moratoriumą ir ilgainiui išvis panaikinti šią bausmę.
Savo ruožtu deputatai siūlo supaprastinti Šengeno vizų išdavimą Baltarusijos piliečiams, taip pat sumažinti jų kainą.
Europos Komisija raginama suteikti finansinę paramą nepriklausomam Baltarusijos televizijos kanalui „Belsat“. Savo ruožtu ES kviečiama paraginti Baltarusijos valdžią įregistruoti šį kanalą šalyje, taip pat leisti Vilniuje veikiančiam baltarusių Europos humanitariniam universitetui vėl veikti Minske.
Lietuvoje išrinktų europarlamentarų nuomonės . Svarstant šią temą EP plenarinėje sesijoje, Justas Vincas Paleckis (Socialistų frakcija) kalbėjo: „ES ir ypač tiesioginių Baltarusijos kaimynių – Lietuvos, Latvijos, Lenkijos – interesas – nepriklausoma, stabili Baltarusija, kuri žengtų demokratijos, žmogaus teisių plėtojimo, socialinės rinkos ekonomikos linkme. Esu įsitikinęs, kad to vis daugiau nori Baltarusijos žmonės. Izoliacinė politika Baltarusijos atžvilgiu nepasiteisino, ir tai reikia aiškiai pasakyti. Antra vertus, kol Baltarusijoje bus ribojama žodžio ir nuomonių įvairovė, partijų ir opozicijos veikla, tol tikro dialogo ir supratimo tarp Briuselio ir Minsko nebus. Nesu tikras, ar atėjo laikas tiesti raudoną kilimą Briuselyje visiems Baltarusijos vadovams.“ EP narys pridūrė, jog „Baltarusija planuoja po septynerių metų visai arti Lietuvos sienos pastatyti atominę elektrinę“. Jis priminė Europos Komisijos įsipareigojimą „įdėmiai sekti, kaip Baltarusijos vyriausybė, statydama elektrinę, laikysis TATENA ir kitų tarptautinių organizacijų nuostatų, ir užtikrinti, kad branduolinė jėgainė atitiktų visus naujausius saugumo reikalavimus“.
Tuo tarpu Laima Liucija Andrikienė (Europos liaudies partija) priminė, jog kovo 25 d. minima Baltarusijos nepriklausomybės diena. EP narė tęsė: „Kaip ir anksčiau, o šiandien ypatingai, aš solidarizuojuosi su visais baltarusiais pasaulyje. Visų pirma – su baltarusiais, susirinkusiais vienoje Minsko aikščių, tais, kuriems brangi nepriklausomybės ir laisvės dvasia.“ Deputatės nuomone, ES ir Baltarusijos dialogas „reikalingas, bet ne bet kokia kaina“. L.L. Andrikienė ragino „kuo greičiau išspręsti klausimą dėl Šengeno vizų kainų“, priminusi, jog Rusijos piliečiams Šengeno viza kainuoja perpus pigiau. B6‑0177/2009 Dėl dukart per metus atliekamo ES ir Baltarusijos dialogo vertinimo Svarstyta: 2009-03-25. Balsavimas: 2009-04-02
-//EP//TEXT MOTION B6-2009-0177 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
Užsienio ryšiai
Ar EP pritars prekybos susitarimui su Turkmėnistanu?
2009-03-30 - 16:26
Šioje sesijoje Europos Parlamentas vėl balsuos dėl laikinojo ES ir Turkmėnistano prekybos susitarimo bei atitinkamos rezoliucijos. Kovo 26 d. Parlamentas atidėjo galutinį balsavimą dėl šio susitarimo reikalaudamas, kad jo galiojimas būtų sustabdytas, jei Turkmėnistane negerės žmogaus teisių padėtis. Europos Bendrijų ir Turkmėnistano santykiai šiuo metu yra reguliuojami pagal 1989 m. Europos Bendrijų ir TSRS prekybos ir komercinio ir ekonominio bendradarbiavimo sutartį. Derybos dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo sutarties (PBS) su Turkmėnistanu buvo baigtos 1997 m. gegužės 24 d. Dėl negerėjančios žmogaus teisių padėties Europos Parlamentas tuomet nutarė nerengti ataskaitos šiuo klausimu, todėl pagal konsultavimosi procedūrą sutartis negalėjo būti patvirtinta.
Tuomet 1998 m. vasario 24 d. buvo parafuotas prekybai skirtas laikinasis susitarimas laikotarpiui, kol įsigalios PBS. Dėl žmogaus teisių pažeidimų EP tuomet taip pat nusprendė nerengti ataskaitos ir dėl šios sutarties. Europos Komisijos prašymu dabar tokia ataskaita parengta. EP Tarptautinės prekybos komitetas pasiūlė pritarti susitarimo sudarymui. Vis dėlto kovo 26 d. Parlamentas atidėjo galutinį balsavimą dėl šio klausimo, nes ES Taryba ir Europos Komisija atsisakė aiškiai įsipareigoti sustabdyti susitarimo galiojimą, jei Turkmėnistane negerės žmogaus teisių padėtis. Balsavimą numatoma užbaigti šioje sesijoje, gavus Komisijos ir Tarybos patikinimą. Daniel CASPARY PPE-DE DE A6-0085/2006 Dėl laikinojo prekybos susitarimo su Turkmėnistanu Rezoliucijos projektas Dėl laikinojo prekybos susitarimo su Turkmėnistanu Svarstyta: 2009-03-25. Balsavimas: 2009-04-02
-//EP//TEXT REPORT A6-2006-0085 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT MOTION B6-2009-0150 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
Teisingumas ir vidaus reikalai
Nauja ES direktyva draus diskriminuoti
2009-03-30 - 16:26
Galiojančios ES direktyvos draudžia diskriminuoti įdarbinant, o kitose paslaugų ir prekių srityse – tik dėl rasės, tautybės bei lyties. EP balsavimui teikiama direktyva draus diskriminuoti ir dėl tikėjimo, negalios, amžiaus bei lytinės orientacijos. Europos Komisija siūlo tokį draudimą taikyti švietimo, sveikatos apsaugos, socialinių išmokų, būsto ir dar keliose srityse. Europarlamentarai siekia išplėsti šį draudimą – taikyti jį ir transporto, telekomunikacijų, finansinių paslaugų, kultūros bei laisvalaikio srityse.
Nors daugelis valstybių jau taiko panašius įstatymus, įsigaliojus šiai direktyvai jie bus privalomi visose ES šalyse, o diskriminavimo aukoms bus užtikrinta teisė į žalos atlyginimą. Direktyvoje numatomi privalomi minimalūs standartai – valstybės galės taikyti griežtesnę apsaugą nuo diskriminavimo, tačiau negalės naujos direktyvos pagrindu susilpninti šiuo metu jose taikomos apsaugos.
2008 m. atliktos specialios „Eurobarometro“ apklausoje 15 proc. europiečių nurodė, kad pernai patyrė diskriminavimą. „Būtina keisti šią padėtį. Neturi būti trukdoma dviems vyrams apsistoti viešbučio kambaryje, neįgaliesiems vykti apsipirkti, o vyresnio amžiaus žmonėms – apsidrausti“, – pažymi EP pranešėja šiuo klausimu Kathalijne Maria Buitenweg (Žaliųjų frakcija, Nyderlandai).
Europarlamentarai siūlo direktyvoje drausti ir diskriminaciją remiantis prielaidomis. K.M. Buitenweg teigia: „Ne visuomet įmanoma iš pirmo žvilgsnio nuspėti asmens religiją arba tikėjimą, jo amžių ar lytinę orientaciją, tačiau žmonės, spręsdami iš išvaizdos ar vardo, vis vien daro įvairiausias prielaidas, kurios taip pat gali būti diskriminuojamo pobūdžio. Pavyzdžiui, kai kurie berniukai persekiojami mokykloje, nes, kitų įsitikinimu, jie homoseksualūs, nors galbūt taip ir nėra.“ Pranešėjos įsitikinimu, toks elgesys yra nepriimtinas ir turi būti draudžiamas.
Direktyva neaprėpia santuokos įstatymų – kiekviena ES valstybė narė toliau galės pati teisiškai nustatyti, kokių sąlygų privalu laikytis norint susituokti.
Skirsnyje apie diskriminavimo dėl negalios draudimą EP nariai siekia numatyti išimtį tuomet, kai neįgaliųjų prieigai užtikrinti reikia didelių išlaidų, taip pat kai dėl to tektų iš esmės keisti siūlomą paslaugą.
Dėl šios direktyvos toliau deramasi ES Taryboje – Sąjungos šalys jai turi pritarti vienbalsiai. Pagal konsultavimosi procedūrą Taryba neprivalės atsižvelgti į Parlamento nuomonę. Direktyvai įsigaliojus, šalys turės ją įgyvendinti per trejus metus. Kathalijne Maria BUITENWEG Verts/ALE NL A6-0149/2009 Dėl vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principo Konsultavimosi procedūra
Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02 Visuomenės apklausa apie diskriminavimą ES šalyse ES kampanija „Už įvairovę. Prieš diskriminavimą“
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_263_sum_en.pdf
LT
3
LINK
http://www.stop-discrimination.info/2186.0.html
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0149 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
ES ekologinis ženklinimas bus patikimesnis
2009-03-30 - 16:26
ES ekologinis „gėlės“ ženklas padeda vartotojams išsirinkti aplinkai palankesnius gaminius ir paslaugas. Šioje sesijoje Europos Parlamentas balsuos dėl reglamento, kuris leis patobulinti šį ženklinimą. Dėl to pasiektas Parlamento ir ES Tarybos sutarimas. ES ekologiško ženklinimo schema („gėlės ženklas“) taikoma 26 ne maisto prekių ir paslaugų rūšims, tarp jų – muilams, šampūnams, skalbikliams ir valikliams, popieriui, dažams, lakams, batams, elektros lemputėms, kompiuteriams, televizoriams, buitiniams prietaisams, taip pat viešbučiams ir kempingams. Iki 2015-ųjų numatoma išplėsti šią schemą iki 40-50 prekių rūšių. Konkretūs kiekvienos prekių rūšies ekologiškumo reikalavimai bus nustatyti vėlesniais sprendimais. Maisto prekėms šiuo metu taikomos atskiros ženklinimo schemos, nors ateityje tikimasi ekologišką žymėjimą išplėsti ir maistui.
Europarlamentarų reikalavimu Europos Komisija įpareigota ištirti, ar ateityje bus leidžiama galima perdirbtus maisto produktus ženklinti kaip ekologiškus. EP nariai taip pat pasiekė, kad teikiant ekologinį ženklinimą būtų atsižvelgta ne tik į produkto ar paslaugos poveikį aplinkai, bet ir į tai, ar gaminant prekę ji nebuvo išbandyta su gyvūnais. Galiausiai europarlamentarai išreikalavo, kad ekologinis ženklinimas nebūtų teikiamas nuodingiems, vėžį sukeliantiems, mutageniniams ar reprodukcijai kenkiantiems gaminiams.
Valstybės bus įpareigotos kartu su Europos Komisija numatyti veiksmų planą, kuris leistų skatinti ekologinio ženklinimo naudojimą ir šviesti visuomenę apie jo naudą. Be to, šalys turės numatyti konkrečius tikslus tam, kad vis daugiau valstybinių institucijų naudotųsi ekologiškais produktais bei paslaugomis.
Šioje sesijoje EP nariai balsuos ir dėl atnaujinto ekologiškos vadybos ir audito sistemos (EMAS) reglamento. Jis numato paskatinamąsias priemones (pavyzdžiui, mažesnius mokesčius) įmonėms ir įstaigoms, kurios ekologijos srityje padaro daugiau negu iš jų reikalauja įstatymai. Naujasis reglamentas leis paskatinti daugiau įmonių prisijungti prie EMAS bei padidins šios schemos teikiamą naudą. Dėl šio klausimo taip pat pasiektas pirmojo svarstymo susitarimas ES Taryba. Salvatore TATARELLA UEN IT Linda MCAVAN PSE UK A6-0105/2009 Dėl Bendrijos ekologinio ženklo sistemos A6-0084/2009 Dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (AVAS) taikymo Bendro sprendimo procedūra, pirmasis svarstymas
Svarstymas ir balsavimas: 2009-04-02 Išsamiau apie ES ekologinį ženklinimą
LT
3
LINK
http://www.eco-label.com/lithuanian/
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0105 0 NOT XML V0//LT
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0084 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
Aplinka
Mėsoje bus mažiau vaistų likučių
2009-03-30 - 16:26
Siekiant užtikrinti gyvulių sveikatą ir gerovę, jiems dažnai duodami suvartoti ar įšvirkščiami veterinariniai vaistai. Tokių gyvulių mėsa kurį laiką gali pakenkti žmonių sveikatai. Šioje sesijoje europarlamentarai antruoju svarstymu balsuos dėl atnaujinto reglamento, kuris apribos leistiną farmacinių preparatų kiekį mėsoje. Numatoma įvertinti galimą veterinarijoje naudojamų preparatų poveikį žmonių sveikatai bei nustatyti leistinus jų kiekius mėsoje. Europarlamentarai išsiderėjo, jog bus privalu įvertinti ne tik veterinarinių preparatų medicinines ar mikrobiologines savybes, bet ir toksiškumą.
Arklieną bus leidžiama valgyti tik po to, kai šešis mėnesius arkliui nebuvo leidžiami vaistai, kurių leistina riba nėra numatyta. Deputatai taip pat siūlo uždrausti mėsos importą į ES, jei joje randama preparatų, kuriuos ES draudžiama naudoti veterinarijoje.
Numatyta, jog iškilus pavojui gyvūnų sveikatai ar gerovei, bus leidžiama laikinai viršyti leistinas preparatų naudojimo ribas - tačiau mėsą, kurioje jų kiekis viršija normas, bus draudžiama parduoti.
Dėl šio reglamento pasiektas Parlamento ir ES Tarybos sutarimas. Avril DOYLE PPE-DE IE A6-0048/2009 Dėl farmakologiškai aktyvių medžiagų leistino likučių kiekio nustatymo gyvūninės kilmės maisto produktuose Bendro sprendimo procedūra, antrasis svarstymas
Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0048 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
Piliečių teisės
ES piliečių teisės dar nėra pakankamai apsaugotos, mano EP nariai
2009-03-30 - 16:26
Europos bendrijos sutartyje nurodyta, kad „kiekvienas asmuo, turintis valstybės narės pilietybę, yra Sąjungos pilietis“ ir kad „Sąjungos pilietybė ne pakeičia valstybės pilietybę, o ją papildo“. Vis dėlto ES šalių piliečiai užsienyje dažnai susiduria su nepagrįstomis kliūtimis, mano europarlamentarai. Dalyvavimas EP ir vietos rinkimuose . Europos bendrijos sutartis nurodo, jog visi Sąjungos piliečiai turi teisę balsuoti ir būti renkami vietos ir Europos rinkimuose jų gyvenamosios vietos valstybėje narėje tokiomis pat sąlygomis, kaip tos šalies piliečiai. EP nariai apgailestauja, kad mažai Sąjungos piliečių, gyvenančių ne savo kilmės šalyse valstybėse, naudojasi šiomis teisėmis. Jie ragina valstybes užtikrinti, kad visi ne savo kilmės šalyje gyvenantys Sąjungos piliečiai būtų informuoti apie savo teises.
EP narių nuomone, teisė balotiruotis vietos savivaldos ir Europos Parlamento rinkimuose silpninama nesuteikiant teisės kitos valstybės piliečiams tapti šalies politinių partijų nariais. EP nariai prašo Europos Komisiją, ES Tarybą ir valstybes „užtikrinti, kad visi Sąjungos piliečiai turėtų teisę būti valstybės narės, kurioje yra jų gyvenamoji vieta, politinių partijų nariai“.
Vis dėlto europarlamentarai mano, kad Europos masto politinių partijų radimasis ir plėtra yra veiksmingiausias būdas sustiprinti Sąjungos piliečių, kurie gyvena kitoje Sąjungos šalyje, teisę būti kandidatais rinkimuose. Todėl EP nariai „tikisi, kad Europos masto partijos bus stiprinamos, be kita ko, teikiant joms didesnę finansinę paramą“.
ES piliečių teisės kitoje Sąjungos šalyje, mobilumo skatinimas . Europarlamentarai „pažymi, kad laisvo judėjimo teisė yra esminis ES pilietybės bruožas, todėl yra labai susirūpinę dėl to, kad nė viena valstybė narė dar nėra iki galo ir tinkamai įgyvendinusi Laisvo judėjimo direktyvos“. Pagal ją ES piliečiams suteikiama teisė gyventi kitoje valstybėje narėje, jei tik jie nėra našta tos šalies socialinės apsaugos sistemai. Europos Komisija raginama prižiūrėti, kad šalys nepiktnaudžiautų pastarąja sąlyga nesuteikdamos ES piliečiui teisės joje gyventi. Europarlamentarai kviečia visas ES valstybes panaikinti esamas kliūtis naujųjų ES narių darbuotojų judėjimui ir laisvei teikti paslaugas.
EP nariai „ragina valstybes nares ir vietos valdžios institucijas imtis papildomų priemonių Sąjungos piliečių judėjimui tarp valstybių narių palengvinti, visų pirma praktiniais klausimais, kaip antai leidimų gyventi bei leidimų dirbti išdavimo ir transporto priemonių registracijos perkėlimo, kitoje valstybėje narėje išduotų asmens ir transporto priemonės draudimo liudijimų pripažinimo, medicininių įrašų perkėlimo, aiškių medicininių išlaidų kompensavimo taisyklių ir įvairiose kitose srityse“.
Deputatai „ragina Europos universitetus imtis visų turimų finansinių priemonių, kad padidintų mainuose pagal „Erasmus“ programą dalyvaujančių studentų procentinę dalį“. Savo ruožtu siūloma sukurti veiksmingą ES profesinės kvalifikacijos pripažinimo sistemą, taip pat ES teisės aktais geriau apsaugoti kitoje Sąjungos šalyje gyvenančių ES piliečių teises, susijusias su asmeniniu ir šeiminiu gyvenimu.
Konsulinė apsauga . Pagal Europos bendrijos sutartį kiekvienam Sąjungos piliečiui suteikiama teisė į bet kurios kitos ES valstybės diplomatinių arba konsulinių įstaigų teikiamą apsaugą šalyje, kurioje jo valstybei nėra atstovaujama. Europarlamentarai siūlo valstybėms išspausdinti šią nuostatą savo piliečių pasuose, taip pat įsteigti nemokamą Europos telefono liniją, kurios numeris būtų įrašytas pase, kad nelaimės ištikti Sąjungos piliečiai galėtų savo kalba gauti informacijos apie kitų ES šalių konsulatus. Taip pat raginama sukurti visavertę sistemą, skirtą padėti į kritinę padėtį užsienyje patekusiems Sąjungos piliečiams ir palengvinti jų dalią. „Veiksminga konsulinių ir diplomatinių įstaigų apsauga, ypač patekus į krizę ar nukentėjus asmeniškai, [...], labai prisidėtų prie to, kad šie piliečiai geriau įvertintų priklausymo Europos Sąjungai teikiamus privalumus“, – įsitikinę europarlamentarai.
Deputatai ragina Europos Komisiją toliau tęsti derybas su trečiosiomis šalimis dėl bevizių kelionių į jas. Jie pažymi, kad vieni Sąjungos piliečiai nepagrįstai įpareigojami turėti vizą, o kiti gali keliauti be vizų.
Pilietybės įgijimas ir nepiliečių teisės . Pilietybės suteikimą reglamentuoja kiekviena ES šalis, remdamasi savo įstatymais, kurie skirtingose valstybėse skiriasi. Todėl EP nariai siūlo skatinti valstybes „dalytis patirtimi, susijusia su skirtingų valstybių narių natūralizacijos sistemomis, kad būtų galima [...] sumažinti skirtingoms teisės sistemoms būdingą diskriminaciją“.
Europarlamentarai „ragina valstybes nares persvarstyti savo pilietybės įstatymus ir [...] sudaryti palankesnes sąlygas nepiliečiams įgyti pilietybę ir naudotis visomis teisėmis“. EP nariai „susirūpinę, kad kai kurios valstybės narės nustato jiems nepagrįstus reikalavimus arba reikalavimus, kurie galbūt nėra griežtai būtini pilietybei gauti“. Jie taip pat „mano, kad nuolat valstybėse narėse gyvenantys asmenys be pilietybės turėtų turėti teisę balsuoti vietos savivaldos rinkimuose“. Tuo tarpu „kalbos ar bendravimo įgūdžių problemos neturėtų būti naudojamos kaip pagrindas atsisakyti suteikti socialines teises, į kurias asmuo gali turėti teisę kaip valstybės narės gyventojas“.
Piliečių teisėkūros iniciatyvos teisė . EP nariai džiaugiasi, kad pagal Lisabonos sutartį milijonas Sąjungos piliečių iš įvairių valstybių narių gali kolektyviai prašyti Europos Komisijos pateikti teisės akto projektą. „Komisija turėtų įtraukti šią iniciatyvos teisę į savo politiką, nepaisant galutinio Sutarties statuso“, – teigia EP nariai.
Piliečių švietimas . Siekiant, kad ES piliečiai geriau suvoktų savo teises ir pareigas, raginama patobulinti Europos Komisijos vykdomą programą „Europa piliečiams“. Savo ruožtu raginama įsteigti pilietiškumo programą mokyklose ir universitetuose, taip pat „įtraukti Europos aspektą į pradinių ir vidurinių mokyklų mokymo programas“. Urszula GACEK PPE-DE PL A6-0182/2009 Dėl su Europos pilietybe susijusių problemų ir perspektyvų Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02 ES pilietiškumo skatinimo veikla
LT
2
LINK
http://ec.europa.eu/citizenship/index_en.htm
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0182 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
Visuomenės sveikata
Raginama persvarstyti leistinas elektromagnetinių bangų ribas
2009-03-30 - 16:26
Mobilieji telefonai, nelaidinės interneto technologijos bei kai kurie kiti prietaisai sukelia elektromagnetinius laukus, kurie gali turėti neigiamą įtaką žmogaus sveikatai. Europos Parlamento balsavimui teikiamoje teisiškai neįpareigojančioje ataskaitoje raginama persvarstyti leistinas elektromagnetinių laukų ribas, atsižvelgiant į galimą žalingą jų poveikį sveikatai. 1999 m. ES Tarybos rekomendacijoje buvo patvirtintos tokios elektromagnetinių laukų ribinės vertės GSM ruože (900 MHz): 41,25 volto/metrui; DCS ruože (1800 MHz): 58,33 volto/metrui; UMTS ruože (2100 MHz): 61 voltas/metrui. Bent devynios ES šalys nustatė ir griežtesnes apsaugos normas, tarp jų – Belgija, Graikija, Lenkija ir Liuksemburgas.
Europarlamentarai ragina Europos Komisiją iš naujo persvarstyti leistinas elektromagnetinių laukų ribas, atsižvelgiant į naujausius mokslinius duomenis. Jie taip pat siūlo, „kad kiekvieną nelaidiniu principu veikiantį elektromagnetines bangas skleidžiantį prietaisą būtų privaloma žymėti etiketėmis, kuriose būtų nurodoma [elektromagnetinių bangų] emisijos galia“.
EP nariai ragina siekti, kad bent jau mokyklos, vaikų lopšeliai, senelių namai ir sveikatos priežiūros įstaigos būtų atitinkamu atstumu, nustatytu pagal mokslinius kriterijus, nutolusios nuo mobiliojo ryšio antenų ar aukštos įtampos elektros laidų.
Deputatai ragina ES šalis, vietos ir teritorines valdžios institucijas sukurti vieną leidimo įrengti antenas ir siųstuvus sistemą, taip pat internete visuomenei pateikti „aukštos įtampos linijų, radijo dažnio ir mikrobangų, ypač skleidžiamų telekomunikacijų bokštais, radijo ryšio perdavimo stotimis ir telefonijos antenomis įrenginių išdėstymo žemėlapius“.
Europarlamentarai atkreipia dėmesį į tai, kad 10–20 m. amžiaus vaikai ir jaunimas ypač dažnai naudoja mobiliuosius telefonus – nors ir lieka neaiškumų dėl galimo jų pavojaus sveikatai, ypač jaunuoliams, kurių smegenys vis dar vystosi. EP nariai kritiškai vertina kai kurias „ypač agresyvias“ ryšio operatorių rinkodaros kampanijas – tokias kaip mobiliųjų telefonų, skirtų tik vaikams, pardavimas arba paaugliams skirti „nemokamų minučių“ planai.
Deputatai ragina skirti daugiau lėšų vidutinio ir labai žemo dažnio bangų poveikio sveikatai tyrimams, o tiriant elektros perdavimo linijų poveikį – pagal galimybes pasinaudoti ES transeuropinių energijos tinklų fondais. Savo ruožtu EP nariai apgailestauja, kad nuo 2006 m. nuolatos atidedamas tarptautinio epidemiologinio tyrimo „INTERPHONE“, kurio tikslas yra ištirti, ar yra ryšys tarp mobilių telefonų naudojimo ir tam tikrų vėžio formų, tarp jų, smegenų, klausos nervų ir paausio liaukos auglių, išvadų paskelbimas.
Europarlamentarai „ragina valstybes nares pasekti Švedijos pavyzdžiu ir pripažinti asmenis, kurie pasižymi ypatingu jautrumu elektromagnetiniams laukams, neįgaliaisiais, užtikrinant jiems tinkamą apsaugą ir vienodas galimybes“. Savo ruožtu jie „reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad draudimo bendrovės linksta į civilinės atsakomybės draudimą neįtraukti rizikos, susijusios su elektromagnetiniais laukais“. Frédérique RIES ALDE BE A6-0089/2009 Dėl su elektromagnetiniais laukais susijusių susirūpinimą keliančių sveikatos klausimų Iniciatyvos procedūra
Svarstymas: 2009-04-01. Balsavimas: 2009-04-02
-//EP//TEXT REPORT A6-2009-0089 0 NOT XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-ITEM DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 FULL-TEXT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 BRI-FULL DOC XML V0//EN
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-COVER-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-001-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-002-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-003-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-004-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-005-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-006-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-007-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-008-LT DOC XML V0//LT
-//EP//TEXT IM-PRESS 20090318BRI52118 ITEM-009-LT DOC XML V0//LT
