EP nariai ir valstybių parlamentarai aptarė Lisabonos strategijos įgyvendinimą
Ekonomikos ir pinigų reikalai
2007-02-07 - 14:36
Vasario 6 d. pasibaigusiame trečiajame parlamentiniame susitikime Lisabonos strategijos tema buvo skirta dėmesio klimato kaitai, energetiniam saugumui, biurokratijos pažabojimui, demografiniams pokyčiams bei mokslinių tyrimų finansavimui. Debatuose su europarlamentarais ir valstybių parlamentų nariais dalyvavo ir Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso bei Vokietijos ministras Thomas de Maizière.
Vasario 6 d. rytą susitikimo dalyviams buvo pranešta tai, kas išvakarėse buvo aptarta trijose diskusijų grupėse.
Tvarios energetikos grupė
Vokietijos Bundestago narys Jürgen Trittin pasidžiaugė, jog daugeliu klausimų nuomonės sutapo. Anot prelegento, dauguma parlamentarų sutiko, kad energijos taupymas ir atsinaujinantys jos šaltiniai gali labiausiai paskatinti Europos konkurencingumą ir Lisabonos strategijos tikslų įgyvendinimą. Grupės nariai sutiko, kad iki 2020-ųjų svarbu 20 proc. padidinti atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimą; tiesa, J. Trittin apgailestavo, kad „nebuvo pateikta daug konkrečių pasiūlymų šiam tikslui pasiekti“. Nebuvo vienos nuomonės dėl branduolinės energijos, nes skiriasi šalių padėtis šiuo atžvilgiu: pavyzdžiui, Suomija šiuo metu stato atomines elektrines, o Vokietija mažina jų skaičių. Išryškėjo požiūris, jog kiekviena šalis turi pati nuspręsti, ar ji naudos branduolinę energiją.
Vidaus rinkos ir inovacijų grupė
EP narys iš Jungtinės Karalystės Malcolm Harbour (Europos liaudies partija) išsakė grupės nuomonę, jog ES turi „apsaugoti keturias vidaus rinką užtikrinančias laisves“ nuo atskirų valstybių protekcionizmo. Reikia tolimesnių reformų, ypač bankų ir telekomunikacijų sektoriuose. Prelegentas labai palaikė siūlymą ketvirtadaliu sumažinti ES teisės aktuose įtvirtintą biurokratinę naštą siekiant paskatinti mažesniąsias įmones. Diskusijų dalyviai taip pat sutiko, jog šalys turi teikti daugiau dėmesio moksliniams tyrimams bei technologijų plėtrai. M. Harbour pažymėjo, jog valstybių parlamentarai dažnai susiduria su sunkumais pristatydami visuomenei bendros rinkos pranašumus. „Privalome piliečiams paaiškinti, kad vidaus rinka – tai mūsų atsakas į globalizaciją“, – sakė prelegentas.
Žmogiškieji ištekliai – švietimas, darbo vietų kūrimas ir socialiniai aspektai
Anot šios grupės pranešėjos Portugalijos parlamentarės Maria Manuel Oliveira , sutarta, jog būtina „siekti pusiausvyros tarp užimtumo, konkurencingumo ir socialinės sanglaudos“. Kalbėdama apie švietimą ir darbo vietų kūrimą, prelegentė pažymėjo lygių galimybių užtikrinimo svarbą. Būtina skirti ypatingą dėmesį moterims, neįgaliesiems, vyresniesiems bei jauniems žmonėms, patiriantiems sunkumų darbo rinkoje. Kitas klausimas – darbuotojų socialinių teisių užtikrinimas. Grupėje sutarta, jog ir čia reikia pusiausvyros – lanksti darbo rinka, skatinanti darbuotojų mobilumą, turi būti lydima atitinkamos socialinių teisių apsaugos. Dalyvių įsitikinimu, ES turi nustatyti minimalius tokios apsaugos standartus, kurių privalėtų laikytis visos šalys.
Plenarinis posėdis dalyvaujant J. M. Barroso ir T. de Maizière
Europos Komisijos pirmininkas José Manuel Barroso taip pat pažymėjo poreikį rasti rinkos konkurencingumo ir socialinių teisių pusiausvyrą. Kalbėtojo nuomone, įmanoma sukurti „lanksčią bei verslui palankią Europą ir kartu užtikrinti aukštus socialinius standartus“. Pasak Komisijos pirmininko, siekiant šio tikslo būtina įsteigti socialinės apsaugos tinklus – „ne tam, kad išsaugotume nekonkurencingus darbus, o kad apsaugotume žmones“. J. M Barosso pasidžiaugė, jog pastaruoju metu Europoje sukuriama vis daugiau darbo vietų. Šiuo metu ES ekonomika auga sparčiausiai nuo 2000-ųjų, o nedarbo lygis žemiausias nuo 1998-ųjų. Anot prelegento, tai ženklas, jog laikas spartinti reformas – ir ES, ir valstybių lygmeniu – bei siekti sumažinti ES šalių ekonominius skirtumus. Komisijos pirmininko nuomone, valstybių ir Europos parlamentai – tai „parlamentinis reformų sąjūdis“.
Vokietijos ypatingųjų reikalų ministras Thomas de Maizière kalbėjo ES Tarybai pirmininkaujančios Vokietijos vardu. Jis teigė, jog Lisabonos strategija nėra vien tik skambus šūkis, o ES šalys vis ryžtingiau ją įgyvendina. Kalbėtojas pažymėjo, jog tai priklauso ne tik nuo politikos: „Galime skirti daugiau lėšų mokslo tyrimams ir technologijų plėtrai, bet jeigu jauni žmones nenorės tapti inžinieriais, vien pinigai nepadės. Reikia pakeisti tam tikrų profesijų įvaizdį visuomenėje.“ Prelegentas pritarė siekiui palengvinti mažesniųjų įmonių administracinę naštą, kad joms liktų lėšų naujoms darbo vietoms kurti. Ministro nuomone, socialiniai standartai dėl to nesumažėtų, o piliečiams ir verslininkams būtų mažiau nepatogumų.
Ministro teigimu, ES Tarybai pirmininkaujanti Vokietija derėsis su Rusija dėl energetikos, ypač dėl ilgalaikio energijos tiekimo saugumo. Taip pat svarbu kartu paraginti Jungtines Valstijas daugiau nuveikti stabdant klimato kaitą, nes tai viena iš sričių, kurioje neturėtų galioti dvejopi standartai abipus Atlanto. Tas pats galioja ir patentų teisei, kovai su piratavimu bei finansų rinkų reguliavimui, teigė T. de Maizière. Ministro nuomone, ES kaip visuma galėtų iš esmės prisidėti prie klimato šilimo stabdymo – jis pritarė Europos Komisijos siekiams 20 proc. sumažinti klimato kaitą sukeliančių dujų išskyrimą bei paskatinti kitas pasaulio šalis imtis panašių priemonių.
Bendrieji debatai – klimato kaita, automobilių tarša, demografiniai pokyčiai
Klimato kaita ir energetikos klausimai vyravo bendruosiuose debatuose. Pasak europarlamentarės iš Švedijos Lena Ek (Liberalų ir demokratų aljansas), siekis dešimtadalį transporto kuro pakeisti alternatyviu yra puikus, tačiau nepakankamas, turint galvoje numatomą krovininio ir keleivinio transporto padaugėjimą. Savo ruožtu EP narys iš Vokietijos Jo Leinen (Socialistų frakcija) pasiūlė kartu su atnaujinta Konstitucine sutartimi priimti protokolą apie klimato kaitą.
Italijos parlamentaras Andrea Lulli teigė, jog dabar ypač svarbu turėti bendrą Europos energetikos politiką: „Klimato kataklizmai nepalieka laiko apmąstymams“. Graikijos parlamentaro Sotirios Hatzigakis nuomone, energetikos politika, kaip ir bendroji žemės ūkio politika, turėtų būti iš dalies finansuojama ES biudžeto lėšomis. Europarlamentarės iš Vokietijos Rebecca Harms (Žaliųjų frakcija) manymu, Suomijos valdžios sprendimas skirti lėšų branduolinei energetikai gali sukelti „ekonominę katastrofą“. Tuo tarpu Vokietijos Bundestago nario Gudrun Kopp nuomone, klimato išsaugojimas neįmanomas be branduolinės energetikos.
Anot europarlamentarės iš Prancūzijos Françoise Grossetête (Europos liaudies partija), Europos Komisijos užsibrėžtas tikslas 30 proc. sumažinti anglies dvideginio išskyrimą yra drąsus – ypač jei pavyktų dėl to pasiekti tarptautinį susitarimą. Kalbėtojos nuomone, siekdama šio tikslo Komisija turėtų pritarti aplinkosaugos komisaro siūlymui įsipareigoti sumažinti anglies dvideginio išskyrimą iš automobilių. Pasak Vokietijos Bundesrato nario Otmar Bernhard , „kol griežtai neįsipareigosime sumažinti visų automobilių keliamą taršą, negalėsime daug pasiekti“. Tuo tarpu Vokietijos Bundestago narys Gunther Krichbaum sakė, jog „neturime pasmerkti visos pramonės šakos – automobilių pramonei reikia mūsų paramos“. Jo kolega J. Trittin ragino įvertinti konkurencingumo svarbą, o savanoriškus susitarimus paversti teisiškai privalomais.
Susitikime taip pat buvo pažymėta, jog sunku įtikinti visuomenę dėl ekonominių reformų svarbos. Europarlamentarė iš Vokietijos Marianne Thysen (Europos liaudies partija) teigė: „Daugelis žmonių baiminasi vidaus rinkos. Jie mano, jog darbo rinkos atvėrimas naikina gerovės valstybę, o rinkos reguliavimo mažinimas gresia nedarbu“. Tuo tarpu Jungtinės Karalystės Bendruomenių rūmų narys Jim Dobbin įspėjo, jog demografiniai pokyčiai yra „potenciali laiko bomba“, nes reikės didelių pastangų pagarbiai rūpintis pensininkais.
Diskusijų išvados
J. M Barosso pažymėjo, jog reikia nuolat aiškinti, kad Lisabonos strategijoje numatytos ekonomikos reformos yra geriausias atsakas globalizacijai. Kalbėdamas apie klimato kaitą, pašnekovas pasidžiaugė nuomonių įvairove: „Norime įtraukti į diskusiją ir kitus. Tikiu, kad ir amerikiečiai pakeis požiūrį, juolab kad apie tai kalbėjau su Prezidentu G. Bush... Manau, kad JAV jau tam pasiruošusios, jų administracija imasi veiklos, suprasdama padėties rimtumą. Ir Kongrese, ir visuomenėje stiprėja problemos supratimas. Kinija taip pat imsis veiksmų. Šios šalys suvokia iššūkius savo pačių aplinkai.“
T. de Maizière nebuvo linkęs pritarti klimato kaitos įtraukimui į ES Konstitucinę sutartį, nes tai galėtų dar labiau uždelsti jos priėmimą. Prelegentas nepanoro komentuoti automobilių pramonės klausimo, kol Europos Komisija nepriėmė savo veiksmų plano. Kalbėdamas apie globalizaciją, kalbėtojas pasidžiaugė, jog kol kas Europa joje yra viena iš laimėtojų.
Apibendrindama susitikimo išvadas, Vokietijos Bundestago pirmininko pavaduotoja Susanne Kastner pažymėjo, jog visi sutarė, kad svarbiausi ateities iššūkiai – socialiniai, ekologiniai ir ekonominiai. Kalbėtoja kvietė plėtoti politikų ir pilietinės visuomenės dialogą, taip pat įtraukti į jį darbdavius ir darbuotojus. Prelegentė išreiškė įsitikinimą, jog valstybių vykdomos reformų programos bus įgyvendintos ir pagerins padėtį.
Baigdamas susitikimą, EP pirmininkas Hans-Gert Pöttering pasidžiaugė, jog Europos Parlamentas ir valstybių parlamentai pasirodė esą partneriai, o ne konkurentai. „Mes dirbame tam, kad tarnautume piliečiams visame Europos žemyne“, – sakė prelegentas ir pridūrė, jog galbūt vertėtų surengti atskirą tarpparlamentinį susitikimą klimato kaitos stabdymui aptarti.
20070206IPR02841
-//EP//DTD IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
-//EP//STYLESHEET IM-PRESS 20050901 IPR DOC XML V0//EN
