15.9.2009 BENDRAS PASIŪLYMAS DĖL REZOLIUCIJOS pagal Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį
keičiantis šių frakcijų pasiūlymus dėl rezoliucijų:
PPE ( B7‑0039/2009 )
ALDE ( B7‑0041/2009 )
S&D ( B7‑0044/2009 )
ECR ( B7‑0048/2009 )
dėl miškų gaisrų 2009 m. vasarą
Marietta Giannakou
,
Theodoros Skylakakis
,
Michel Barnier
,
Ioannis Kasoulides
,
Veronica Lope Fontagné
,
Mario Mauro
PPE frakcijos vardu
Anni Podimata
,
Andres Perello Rodriguez
,
Kriton Arsenis
S&D frakcijos vardu
Corinne Lepage
,
Chris Davies
ALDE frakcijos vardu
Marina Yannakoudakis
ECR frakcijos vardu
Niki Tzavela
EFD frakcijos vardu
PE428.643v01-00 } PE428.645v01-00 } PE428.648v01-00 } PE428.652v01-00 } RC1 Europos Parlamento rezoliucija dėl miškų gaisrų 2009 m. vasarą
Europos Parlamentas ,
– atsižvelgdamas į EB sutarties 2, 6 ir 174 straipsnius,
– atsižvelgdamas į savo 2008 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl ES pajėgumo reaguoti į nelaimes gerinimo Priimti tekstai, P6_TA(2008)0304 .
, 2007 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl gaivalinių nelaimių OL C 187 E, 2008 7 24, p. 55.
, 2006 m. rugsėjo 7 d. rezoliuciją dėl miškų gaisrų ir potvynių OL C 305 E, 2006 12 14, p. 240.
, 2002 m. rugsėjo 2 d. rezoliuciją dėl potvynių Europoje OL C 272 E, 2003 11 13, p. 471.
, 2005 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl sausros Portugalijoje OL C 33 E, 2006 2 9, p. 599.
, 2005 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl sausros Ispanijoje OL C 92 E, 2006 4 20, p. 414.
, 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių (gaisrų ir potvynių) Europoje OL C 193 E, 2006 8 17, p. 322.
ir į savo 2006 m. gegužės 18 d. rezoliucijas dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) įtakos žemės ūkiui OL C 297 E, 2006 12 7, p. 363.
, regioninės plėtros aspektų OL C 297 E, 2006 12 7, p. 369.
ir aplinkosaugos aspektų OL C 297 E, 2006 12 7, p. 375.
,
– atsižvelgdamas į 2007 m. lapkričio 8 d. patvirtintą naujos redakcijos Tarybos sprendimą, nustatantį Bendrijos civilinės saugos mechanizmą OL L 314, 2007 12 1, p. 9.
,
– atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl reglamento, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą ( COM(2005)0108 ), ir į savo 2006 m. gegužės 18 d. poziciją OL C 297 E, 2006 12 7, p. 331.
,
– atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2008 „Europos Sąjungos solidarumo fondas: kaip greitai, veiksmingai ir lanksčiai yra reaguojama?“,
– atsižvelgdamas į Komisijos 2008 m. metinę ataskaitą Europos Sąjungos solidarumo fondo klausimu ir ataskaitą, kurioje pažvelgiama patirtis, įgyta per šešerius metus taikant naująją priemonę,
– atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos 2007 m. spalio 23 d. priimtą direktyvą 2007/60/EB dėl potvynių rizikos įvertinimo ir valdymo OL L 288, 2007 11 6, p. 27.
,
– atsižvelgdamas į 2007 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimą Nr. 2007/162/EB, Euratomas, nustatantį civilinės saugos finansinę priemonę OL L 71, 2007 3 10, p. 9.
,
– atsižvelgdamas į 2007 m. birželio 12–13 d. vykusio Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdžio dėl Monitoringo ir informacijos centro (MIC) koordinavimo pajėgumų skatinimo remiantis Bendrijos civilinės saugos priemone išvadas,
– atsižvelgdamas į 2006 m. gegužės 9 d. Michelio Barniero pranešimą „Europos civilinės saugos pajėgos. Europos pagalba“,
– atsižvelgdamas į 2006 m. birželio 15–16 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančios valstybės išvadų 12 punktą dėl ES gebėjimo reaguoti į ekstremalias situacijas, krizes ir nelaimes,
– atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009)82 galutinis(2), 2009 m. kovo 4 d.),
– atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros valstybių parlamentinės asamblėjos vienbalsiai priimtą rezoliuciją dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono civilinės saugos ir gaivalinių bei ekologinių nelaimių prevencijos,
– atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 4 dalį,
A. kadangi 2009 m. vasarą pietų Europą vėl nuniokojo gaisrai, dėl kurių nukentėjo ES valstybės narės, atokūs regionai, šalys kandidatės ir tiesioginės ES kaimynės, kurie sukėlė dideles žmonių kančias (gaisrai nusinešė mažiausiai 11 žmonių gyvybes) ir padarė didžiulę materialinę žalą ir žalą aplinkai,
B. kadangi Europos informacijos apie miškų gaisrus sistemos duomenimis visas šios vasaros gaisrų Europoje nuniokotas augmenijos ir miško zonų plotas viršija 315 000 hektarų, taigi ragina Europos Komisiją greitai reaguoti siekiant panaudoti ES išteklius nuniokotoms teritorijoms gelbėti,
C. kadangi sausra ir nuolatiniai gaisrai greitina didelių pietų Europos teritorijų dykumėjimo procesą ir per pastaruosius 10 metų kasmet sunaikindavo daugiau kaip 400 000 hektarų Europos miškų, o tai kelia didelį pavojų nukentėjusių gyventojų gyvenimo kokybei, daro žalą žemės ūkiui, gyvulininkystei ir miškų ištekliams,
D. kadangi per ateinančius dešimtmečius neišvengiamai pakils temperatūra visame pasaulyje, nepaisant to, kad visame pasaulyje dedamos pastangos mažinti klimato kaitą, ir itin didelis neigiamas poveikis bus jaučiamas pietų Europoje, kuri remiantis prognozėmis ypatingai nukentėsianti dėl klimato kaitos ir kur 2007 m. vasarą jau vyko itin didelio masto gaisrai, tiesiogiai susiję su stipriomis karščio bangomis tais metais,
E. kadangi per pastaruosius metus stichinės ir žmogaus sukeltos nelaimės Europoje tapo daug dažnesnės, stipresnės ir sudėtingesnės, daug labiau jaučiami jų padariniai, prarandamos žmonių gyvybės ir turtas, daromas pražūtingas trumpalaikis ir ilgalaikis poveikis nukentėjusių regionų ekonomikai, taip pat naikinamas gamtos ir kultūros paveldas, griaunama ekonominė ir socialinė infrastruktūra bei daroma žala aplinkai (gaisrų atveju prarandamos natūraliosios buveinės ir bioįvairovė, blogėja mikroklimatas ir didėja išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis),
F. kadangi dėl šių gaivalinių nelaimių kyla žalingų ekonominių ir socialinių padarinių regionų ekonomikai, ypač turizmo sektoriuje ir gamybinei veiklai apskritai,
G. kadangi prevencija yra labai svarbi siekiant apsisaugoti nuo gaivalinių, technologinių ir ekologinių nelaimių,
H. kadangi miškų gaisrų reiškinį taip pat apsunkina ypač didėjantis kėlimasis iš kaimų ir tradicinės veiklos atsisakymas, nepakankama miškų priežiūra, didelės išlaidos, skirtos miškams, kuriuose auga tik vienos rūšies medžiai, netinkamų medžių sodinimas ir tinkamos prevencijos politikos nebuvimas, taip pat nepakankamai griežtos bausmės tyčinio miškų padegimo atveju ir netinkamas teisės aktų, draudžiančių neteisėtas statybas ir užtikrinančių miškų atželdinimą, įgyvendinimas,
I. kadangi per pastaruosius keletą metų buvo ne kartą naudojamasi Bendrijos civilinės saugos mechanizmu,
J. kadangi gaivalinės nelaimės, pvz., vis dažnesni miškų gaisrai pietų Europoje, dėl greičio, kuriuo jie gali plisti iš pradinio šaltinio, ir dėl savybės netikėtai pakeisti sklidimo kryptį, gali padaryti žalos keliose valstybėse, todėl reikia imtis lanksčių, greitų, suderintų ir daugiašalių reagavimo veiksmų; taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad gaivalinės nelaimės gali padaryti didžiulę žalą turtui, nusinešti žmonių gyvybes, labai pakenkti ekonominei veiklai ir regionų aplinkai,
K. kadangi Parlamentas ne kartą ragino Tarybai pirmininkaujančias valstybes nares priimti sprendimą dėl naujo Solidarumo fondo reglamento po to, kai priėmė poziciją šiuo klausimu 2006 m. gegužės mėn.,
L. kadangi parama, suteikta naudojant Solidarumo fondo lėšas po to, kai jis buvo sukurtas 2002 m., sudaro daugiau nei 1,5 mlrd. eurų,
M. kadangi Audito Rūmai nurodė, kad Solidarumo fondas „įvykdė savo pagrindinį solidarizavimosi su valstybėmis narėmis ištikus nelaimei tikslą“, nors didžiausia problema išlieka tai, kad fondu kaip krizės valdymo priemone negalima greitai pasinaudoti,
N. kadangi Komisija pripažino, kad būtina didinti Solidarumo fondo lėšų panaudojimo kriterijų skaidrumą ir juos supaprastinti,
O. kadangi Europos Parlamentas nuo 1995 m. ne kartą teikė rezoliucijas, kuriose ragino nedelsiant imtis įvairių Europos Sąjungos lygmens iniciatyvų siekiant kovoti su miškų gaisrais pietų Europoje, tačiau iniciatyvos buvo neįvykdytos, nebaigtos vykdyti arba neveiksmingos,
1. reiškia užuojautą artimųjų netekusiems ir nukentėjusiųjų vietovių gyventojams bei reiškia nuoširdų solidarumą su jais, taip pat reiškia pagarbą ugniagesiams, kareiviams, kitiems profesionalams ir savanoriams, nenuilstamai ir narsiai dirbusiems gesinant gaisrus, gelbėjant žmones ir mažinant šios vasaros gaivalinių nelaimių padarytą žalą;
2. apgailestauja, kad nebuvo įgyvendintos rekomendacijos, išdėstytos ankstesnėse Parlamento rezoliucijose dėl gaivalinių nelaimių;
3. mano, kad Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl Europos kovos su gaivalinėmis nelaimėmis strategijos, įskaitant privalomą rizikos prevenciją, ir parengti protokolą dėl suvienodintų veiksmų kiekvieno tipo nelaimės atveju visoje Sąjungoje; taip pat mano, kad šioje strategijoje ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas saloms ir atokiems regionams, kuriems būdingas mažas gyventojų tankumas;
4. prašo Komisijos ir valstybių narių užtikrinti, kad potvynių rizikos valdymo priemonės daugiausia būtų skirtos prevencijai; mano, kad šios priemonės, kurios dera su gamta ir jai neprieštarauja, apsaugotų žmones, turtą ir aplinką ir padėtų pasiekti, kad vandens naudojimo administravimas būtų ekologiškai tvarus, taip pat padėtų pasiekti ES biologinės įvairovės ir ES prisitaikymo prie klimato kaitos tikslų;
5. primygtinai ragina Komisiją kuo lanksčiau ir nedelsiant panaudoti dabartinio ES solidarumo fondo lėšas siekiant suteikti pagalbą nukentėjusiesiems nuo šios vasaros gaivalinių nelaimių;
6. ragina Komisiją padėti atstatyti regionus, kurie patyrė itin didelę žalą, atkurti nukentėjusių vietovių gamybos pajėgumus, atnaujinti darbo vietų kūrimo procesą ir imtis reikiamų priemonių siekiant kompensuoti socialines išlaidas, atsiradusias dėl darbo ir kitų pajamų šaltinių praradimo;
7. palankiai vertina valstybių narių bendradarbiavimą ir suteiktą pagalbą nukentėjusioms sritims naudojantis Bendrijos civilinės saugos mechanizmu; ragina tęsti bandomąjį projektą, skirtą kovai su miškų gaisrais, ir ragina Komisiją nedelsiant informuoti, kaip vykdomas bandomasis projektas, skirtas skatinti valstybių narių bendradarbiavimą kovojant su gaisrais miškuose, ir parengiamieji veiksmai, susiję su ES greito reagavimo pajėgumais, taip pat ragina pateikti teisėkūros pasiūlymų, pagal kuriuos būtų numatyta įsteigti veiksmingą Bendrijos reagavimo į nelaimes priemonę, taikomą miškų gaisrų ir kitų nelaimių atvejais;
8. pabrėžia itin didelę šio klausimo skubą ir ragina sukurti veiksmingas Europos pajėgas, kurios galėtų nedelsiant reaguoti nepaprastosios padėties atvejais, kaip siūloma M. Barniero pranešime; taip pat primygtinai ragina Komisiją pateikti konkrečių pasiūlymų dėl Europos bendradarbiavimo galimybių, kad būtų galima greičiau reaguoti į gaivalines nelaimes;
9. mano, kad iš nesenos ir pastarųjų metų patirties akivaizdžiai matyti, kad reikia toliau stiprinti Bendrijos civilinės saugą, prevencinę parengtį ir pajėgumus reaguoti miškų ir kitų gamtinių teritorijų gaisrų atvejais pietų Europoje, ir primygtinai ragina Komisiją imtis priemonių šioje srityje siekiant aiškiai parodyti Europos solidarumą su šalimis, nukentėjusiomis nuo didelių nelaimių;
10. pripažįsta Monitoringo ir informavimo centro indėlį remiant ir sudarant galimybes esant nepaprastajai padėčiai mobilizuoti ir koordinuoti civilinės saugos pajėgas;
11. pabrėžia, kad kiekviena valstybė narė yra individualiai atsakinga už civilinę saugą ir nelaimių kontrolės priemones; taip pat pabrėžia, kad valstybės narės yra pirmiausia atsakingos už gaisrų gesinimą ir jų prevenciją; ragina Komisiją imtis reikalingų veiksmų, kad būtų sukurtos nepriklausomos ir nuolat veikiančios Europos greito reagavimo pajėgos, kurios naudotų geriausią turimą įrangą bei patirtį ir taip padėtų valstybėms narėms ir nuo didelio masto miškų gaisrų bei kitų katastrofų nukentėjusiems regionams; atsižvelgdamas į tai, pastebi, kad, siekiant užtikrinti greitą atsaką didelių krizių atvejais, Komisija turėtų ištirti galimybę naudotis papildomais pajėgumais, kurie gali būti prieinami iš kitų šaltinių, įskaitant privačius išteklius;
12. apgailestauja, kad daugelis minėtųjų miškų gaisrų kilo dėl padegimo, ir yra ypač susirūpinęs dėl to, jog šio pobūdžio nusikalstama veikla vis dažniau tampa miškų gaisrų Europoje priežastimi; taigi ragina valstybes nares griežtinti baudžiamąsias sankcijas už nusikalstamus veiksmus, kuriais kenkiama aplinkai, visų pirma už veiksmus, kuriais sukeliami miškų gaisrai, ir tiki, kad, atlikus skubų ir veiksmingą tyrimą, siekiant nustatyti už šiuos nusikaltimus atsakingus asmenis, ir skyrus jiems atitinkamą bausmę, būtų užkirstas kelias neatsargiai ir tyčinei veiklai;
13. pažymi, kad padegėjus, visų pirma tuos, kuriems naudingas atstatymas ar miško naikinimas, gali skatinti teisės aktai, pagal kuriuos griežtai neapibrėžiami ir nesaugomi tokie plotai, ir (arba) netinkamas teisės aktų, draudžiančių neteisėtą statybą, taikymas; taigi ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos išdegusios miško teritorijos liktų mišku ir jose būtų taikomos miško atželdinimo programos;
14. ragina taikyti veiksmingesnius ankstyvo miškų gaisrų nustatymo metodus ir geriau perduoti specialias žinias apie gaisrų gesinimo priemones tarp valstybių narių, taip pat ragina Komisiją tobulinti keitimąsi patirtimi tarp regionų ir valstybių narių;
15. pripažįsta, kad įsiplieskus miškų gaisrams Europos Sąjunga, jos valstybės narės ir kitos šalys solidariai teikė pagalbą nukentėjusiems regionams, t. y. siuntė lėktuvus, gaisro gesinimo įrangą ir specialistus, taip pat teikė pagirtiną pagalbą susijusioms institucijoms ir gelbėjimo komandoms; mano, kad minėtųjų reiškinių mastas ir poveikis dažnai peržengia regiono ir nacionalinį lygmenis ir viršija pajėgumus, taigi reikalauja nedelsiant prisiimti veiksmingus įsipareigojimus Europos mastu;
16. džiaugiasi ES kovos su miškų gaisrais taktinių rezervo pajėgų (angl. EUFFTR), kurios sukurtos šią vasarą siekiant padėti valstybėms narėms kovoti su didžiausiais gaisrais, indėliu; pažymi, kad šis bandomasis projektas sukurtas pritariant Europos Parlamentui, siekiant geriau koordinuoti valstybių narių veiksmus kovojant su miškų gaisrais; taip pat pažymi, kad minėtasis projektas pasirodė esąs puikus Europos lygmeniu padidintų pajėgumų pavyzdys, kaip suteikiama skubi pagalba nepaprastosios padėties atvejais; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia tęsti ir stiprinti šį bandomąjį projektą, nes ir toliau susiduriame su didelio nuniokojimo atvejais dėl to, kad nepakanka valstybių narių ir EUFFTR pajėgumų;
17. mano, kad svarbu priimti naują reglamentą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo, nes jis padėtų lanksčiau ir veiksmingiau spręsti gaivalinių nelaimių sukeltas problemas; kritiškai vertina tai, kad Taryba šiuo klausimu nedaro pažangos ir neteisėtai atidėlioja reglamento persvarstymą, nors Parlamentas jau 2006 m. gegužės mėn. didele dauguma patvirtino savo poziciją pirmojo svarstymo metu;
18. pabrėžia, kad atnaujinus šią iniciatyvą galėtų būti duota daug naudos praktinei fondo veiklai, išplėsta jo veiklos sritis, panaikinta nuostata dėl to, jog fondo lėšas galima naudoti tik regioninių nelaimių atvejais, suteikta galimybių didesniam skaičiui regionų gauti pagalbos sumažinant reikalavimus dėl žalos, taikomus norint naudoti fondo lėšas, ir, svarbiausia, sudarytos sąlygos greičiau reaguoti į nelaimes sparčiau atliekant mokėjimus;
19. primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą prisiimti kuo didesnę atsakomybę ir greičiau surasti kompromisą, kad būtų iš naujo pradėta reglamento dėl Solidarumo fondo persvarstymo procedūra, siekiant sukurti stipresnę ir greitesnę priemonę, kuri padėtų spręsti naujas globalizacijos ir klimato kaitos problemas; ragina Tarybai pirmininkaujančią Švediją, taip pat ES finansų, aplinkos, žemės ūkio ir regionų plėtros ministrus nedelsiant imtis greitų ir ryžtingų veiksmų;
20. reiškia susirūpinimą dėl to, kad daugėja gaivalinių nelaimių, kurias, pasak specialistų, labiausiai lemia klimato kaita; ragina Komisiją ir Tarybą imtis veiksmų, kad per 2009 m. gruodžio 7–18 d. Kopenhagoje (Danija) vyksiančią 5‑ąją Konvencijos šalių konferenciją, kurios metu vyks Kioto protokolo šalių susitikimas, būtų pasiektas plataus užmojo tarptautinis susitarimas;
21. pabrėžia būtinybę tobulinti visų rūšių gaivalinėms nelaimėms pašalinti skirtas prevencines priemones kuriant bendras strategines gaires, kurios padėtų užtikrinti geresnį valstybių narių veiksmų koordinavimą, taip pat didesnį įvairių Bendrijos priemonių (struktūrinių fondų, Solidarumo fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), aplinkos finansavimo priemonės (LIFE+) ir greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms situacijoms priemonės) veiksmingumą ir darną, nepamirštant kitų esamų priemonių, pvz., valstybės pagalbos regionų tikslams ir EIB paskolų, kad būtų galima kompensuoti gaivalinių nelaimių padarytą žalą; ragina Komisiją pateikti pranešimą dėl Bendrijos lėšų, suteiktų apsaugai nuo miškų gaisrų, ir nurodyti, ar jos buvo tinkamai panaudotos;
22. prašo į kaimo plėtros programas įtraukti regionines koordinavimo priemones siekiant padidinti prevencinių priemonių veiksmingumą;
23. pabrėžia, kad reikia trumpinti procedūrą, taikomą norint gauti ES lėšų tais atvejais, kai jos naudojamos potvynių ir gaisrų padarytai žemės ūkio naudmenų žalai šalinti ir reikia daugiau finansinės pagalbos apsaugai nuo gaisrų ir potvynių gerinti; pabrėžia, kad dėl miškų gaisrų ir potvynių žūsta laukiniai ir naminiai gyvūnai;
24. mano, kad labai svarbu atsižvelgti į struktūrines kaimo aplinkos problemas (gyventojų skaičiaus mažėjimas, dirbamos žemės apleidimas, miškų nykimas ir per didelis miškų nuosavybės suskaidymas);
25. mano, kad reikėtų stiprinti dabartinį civilinės saugos ir aplinkos apsaugos politikos ryšį, norint iki galo išnaudoti aplinkos apsaugos teisės aktuose numatytas prevencines priemones ir užtikrinti darnią ES nelaimių prevencijos ir jų padarinių šalinimo strategiją; vis dėlto pabrėžia, kad nėra jokių planų ES gairėmis pakeisti ar susilpninti esamą nacionalinę kompetenciją civilinės saugos ir nelaimių prevencijos srityse;
26. ragina Komisiją toliau vykdyti informavimo ir švietimo kampanijas apie su valstybėmis narėmis sutartas prevencijos priemones, skirtas gaivalinių nelaimių pavojams ir padariniams mažinti, visų pirma didesnės rizikos regionuose, ir informuoti visuomenę apie tai, kad reikia rūpintis aplinka ir tausoti gamtos išteklius; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, įskaitant visuomenės žinių gilinimo priemones, siekiant skatinti taupiai naudoti vandens, žemės ir biologinius išteklius ir geriau tvarkyti atliekas, nes to nedarant dažnai sukeliami miškų gaisrai;
27. pabrėžia, kad, nepaisant didžiulės žalos aplinkai ir ekonomikai, teigiama, jog dabartinis gaisrų dažnumas pietų Europoje (beveik 95 proc. visos ES išdegusios teritorijos yra Viduržemio jūros regione) tiesiogiai susijęs su vis didesniu klimato kaitos poveikiu minėtosiose teritorijose (erozija, dirvožemio nykimas, dykumėjimas ir didesnis išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų, įskaitant CO 2 , kiekis);
28. pabrėžia, kad reikėtų visapusiškai atsižvelgti į didžiulį klimato kaitos poveikį Viduržemio jūros regiono miško ekosistemoms; ragina Komisiją be žemės ūkio ir ekologinių priemonių, numatytų pagal BŽŪP, imtis konkrečių miškų gaisrų ir jų plitimo prevencijos priemonių, taip pat nuodugniai apsvarstyti bendrosios miškų politikos sukūrimo klausimą, nes ją vykdant būtų galima veiksmingiau kovoti su klimato kaita ir gaivalinėmis nelaimėmis; ragina Komisiją sausrų ir miškų gaisrų pietų Europoje prevencijai ir kovai su jais teikti prioritetą savo pasiūlyme dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų plano;
29. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, taip pat nuo gaisrų ir potvynių nukentėjusių regionų institucijoms.
