P7_TA-PROV(2011)0367
Moterų verslumas mažosiose ir vidutinėse įmonėse
A7-0207/2011
2011 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl moterų verslumo mažosiose ir vidutinėse įmonėse ( 2010/2275(INI) )
Europos Parlamentas,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 800/2008, skelbiantį tam tikrų rūšių pagalbą suderinama su bendrąja rinka taikant Sutarties 87 ir 88 straipsnius (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas) OL L 214, 2008 8 9, p. 3.
,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos ataskaitą „Barselonos tikslų, susijusių su ikimokyklinio amžiaus vaikų priežiūros paslaugomis, įgyvendinimas“ ( COM(2008)0638 ),
–
atsižvelgdamas į 2008 m. liepos 25 d. Komisijos ataskaitą „Moterų novatorių ir verslumo skatinimas“,
–
atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatą „Visų pirma galvokime apie mažuosius“: Europos iniciatyva „Smulkiojo verslo aktas“ ( COM(2008)0394 ),
–
atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/41/ES dėl vienodo požiūrio į savarankiškai dirbančius vyrus ir moteris principo taikymo, kuria panaikinama Tarybos direktyva 86/613/EEB OL L 180, 2010 7 15, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į 2010 m. spalio 21 d. Tarybos sprendimą 2010/707/ES dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių OL L 308, 2010 11 24, p. 46.
,
–
atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų OL L 160, 2000 6 30, p. 1.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2009 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Smulkiojo verslo akto OL C 87 E, 2010 4 1, p. 48.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2006 m. lapkričio 30 d. rezoliuciją pavadinimu „Metas judėti sparčiau. Naujoji partnerystė vystymosi ir užimtumo labui“ OL C 316 E, 2006 2 22, p. 45.
,
–
atsižvelgdamas į savo 2002 m. spalio 10 d. rezoliuciją dėl Komisijos pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai: „Augimo ir užimtumo iniciatyva – finansinės paramos priemonės inovacinėms ir kuriančioms darbo vietas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ)“ OL C 279 E, 2003 11 20, p. 78.
,
–
atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 48 straipsnį,
–
atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ( A7–0207/2011 ),
A.
kadangi svarbu pripažinti, jog norint paspartinti ir pasiekti lyčių lygybės labai svarbu, kad moterys ir vyrai dalytųsi pareigomis šeimoje ir namuose, ypač dažniau pasinaudojant motinystės bei tėvystės atostogomis ir todėl būtina palaikyti profesinio ir asmeninio gyvenimo darną, nes tai gali padėti moterims imtis verslo, kas užtikrintų finansinę nepriklausomybę ir nepriklausomybę darbe,
B.
kadangi dirbant savarankiškai paprastai galima lanksčiau išdėstyti darbo valandas, nustatyti dirbamų valandų skaičių ir rinktis darbo vietą negu dirbant samdomą darbą, o tai suteikia galimybių tiems, kurie siekia derinti darbą ir priežiūrą, bei tiems, kuriems reikia adaptuotos darbo vietos,
C.
kadangi į labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) kategoriją patenka įmonės, kuriose dirba mažiau negu 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR, o bendras metinis balansas neviršija 43 mln. EUR,
D.
kadangi 99 proc. Europoje kuriamų įmonių yra labai mažos arba mažosios įmonės, trečdalis jas steigiančių žmonių yra bedarbiai, o labai mažos įmonės, kuriose dirba mažiau nei 10 žmonių, sudaro 91 proc. Europos įmonių,
E.
kadangi Komisijos komunikate „Veiksmų planas. Europos Verslumo darbotvarkė“ ( COM(2004)0070 ) atkreipiamas dėmesys į geresnių socialinės apsaugos sistemų poreikį ir kadangi Komisija 2011 m. pradžioje ketina pateikti komunikatą dėl Smulkiojo verslo akto ir ypač reikia pabrėžti moterims verslininkėms taikomų geresnių socialinės apsaugos nuostatų būtinybę,
F.
kadangi moterys gali susidurti su kliūtimis gauti informaciją ir finansines bei technines priemones ir paslaugas, o tai gali mažinti jų galimybes plėsti verslą ir konkuruoti dėl valstybės ar savivaldybės užsakymų,
G.
kadangi pagal Europos Komisijos vartojamą terminiją netikra savisamda – tai fiktyvi savisamda, kuria, kaip tam tikru darbo statusu, neteisėtai prisidengiama norint apeiti socialinio draudimo sistemą ir nesuteikti tokiems darbuotojams pagrindinių jų kaip darbuotojų teisių siekiant sumažinti darbo sąnaudas, nes tokie darbuotojai lieka ekonomiškai nepriklausomi,
H.
kadangi verslininkai – tai asmenys (verslo savininkai), kurie siekia sukurti vertę kurdami ir plėtodami ekonominę veiklą, identifikuodami ir eksploatuodami naujus produktus, procesus ir rinkas Verslumo skatinimo ir matavimo pagrindai (
A Framework for Addressing and Measuring Entrepreneurship),
N. Ahmad ir A.N. Hoffman, 2008 m. sausio 24 d., STD/DOC (2008)2.
,
I.
kadangi verslininkę galima apibūdinti kaip įmonę įkūrusią moterį, kurioje ji turi didžiąją dalį akcijų ir aktyviai dalyvauja priimdama sprendimus, prisiimdama riziką ir ją valdydama,
J.
kadangi daugelis įmonių, ypač tų, kurioms vadovauja moterys, įsteigtos 1 tikslo regionuose, kurie netrukus nebebus priskiriami mažiau palankiems ūkininkauti regionams ir užleis vietą neseniai į ES įstojusioms šalims,
K.
kadangi daugelis paramą prarasiančių regionų yra dar nepakankamai išsivysčiusios kaimo vietovės, ir kadangi nedaugelis naujai priimtų regionų turi kultūrinių, socialinių ir organizacinių priemonių, kurios padėtų tinkamiausiai panaudoti ES lėšas,
L.
kadangi verslininkių skaičius valstybėse narėse skiriasi; kadangi, nepaisant to, jog per pastarąjį dešimtmetį MVĮ įkūrusių moterų skaičius išaugo, vyrai labiau nei moterys individualią veiklą laiko perspektyvia karjeros galimybe, o Europos Sąjungoje verslininkėmis yra tik 1 iš 10 moterų, o verslininkais – 1 iš 4 vyrų; kadangi moterys sudaro apie 60 proc. visų universitetų absolventų, tačiau darbo rinkoje moterų, dirbančių visą darbo dieną, dalis per maža, ypač verslo srityje; kadangi labai svarbu skatinti moteris ir sudaryti joms sąlygas steigti verslo įmones norint sumažinti esamą lyčių nelygybę,
M.
kadangi Jungtinėms Valstijoms priėmus įstatymą dėl moterų versle (1988 m.) savą verslą įkūrusių moterų procentinė dalis bendrame įmonių skaičiuje išaugo nuo 26 proc. 1992 m. iki 57 proc. 2002 m.; kadangi ES, atsižvelgdama į šio įstatymo sėkmę, gali nustatyti gerąją patirtį,
N.
kadangi toms moterims, kurios dėl visuomeninių veiksnių mažiau išmano esamas finansavimo galimybes ir turi mažiau finansų valdymo patirties, parama reikalinga ne tik steigimo etapu, bet ir per visą įmonės veikimo ciklą, nes skiriasi steigiant įmonę ir jai plečiantis verslo planavimui reikalingos pagalbos pobūdis,
O.
kadangi moterų verslumas ir moterų MVĮ yra pagrindinis moterų užimtumo didinimo, tad ir moterų išsilavinimo lygio didesnio panaudojimo bei užtikrinimo, kad moterys nedirbtų pavojingo darbo, šaltinis, ir kadangi moterų verslumu užtikrinamas verslo dinamiškumas ir naujovės, ir šis potencialas Europos Sąjungoje toli gražu nevisiškai išnaudojamas, nors verslininkių skaičiaus padidėjimas turėtų teigiamos ir greitos įtakos ekonomikai apskritai, kadangi nestabilioje ekonominėje aplinkoje priemonės, skirtos verslininkėms paremti, yra dažnai nevykdomos,
P.
kadangi vyrai ir moterys turi nevienodas galimybes valdyti ir plėtoti įmones ir kadangi moterų verslumo stiprinimas yra ilgai trunkantis procesas, kuriam reikia laiko visuomenės struktūroms ir požiūriams pakeisti; kadangi moterys visada buvo verslios, bet dėl tam tikrų taisyklių ir tradicinio vaidmenų pasiskirstymo ne visada galėjo rinktis verslo kelią,
Q.
kadangi Europos investicijų bankas (EIB) labai padidino MVĮ suteiktų paskolų portfelį – nuo 8,1 mlrd. EUR 2008 m. iki 11,5 mlrd. EUR 2009 m.; kadangi pagal Konkurencingumo ir inovacijų pagrindų programą numatyta nuolat įgyvendinti MVĮ priemones (2007–2013 m. laikotarpiu numatyta skirti 1,13 mlrd. EUR); kadangi Komisija patvirtino laikiną valstybės pagalbos sistemą 2009–2010 m., pagal kurią valstybėms narėms suteikiama daugiau galimybių kovoti su kreditų teikimo suvaržymo padariniais,
R.
kadangi pasirengimo investuoti programomis gerinami MVĮ arba verslininkų gebėjimai suprasti, kas rūpi bankams ar kitiems investuotojams, kurie galėtų suteikti išorinį finansavimą,
S.
kadangi verslininkės sudaro nevienalytę grupę, nes yra skirtingo amžiaus, patirties ir išsilavinimo, nuo ką tik baigusių mokyklas iki nemažą karjerą jau padariusių ir norinčių rasti naujų būdų savo valdymo įgūdžiams, verslumui, bendravimo gebėjimams, kompromisiniam požiūriui ir gebėjimui tiksliai įvertinti riziką, panaudoti; kadangi verslininkės aktyviai veikia įvairiausiuose sektoriuose ir verslo srityse; kadangi vyrai ir moterys turi nevienodas galimybes valdyti ir plėtoti įmones, kas kyla dėl lyčių stereotipų ir struktūrinių kliūčių, moteris dažnai laikant neturinčiomis tokių verslumo įgūdžių kaip pasitikėjimas, valdymo įgūdžiai, atkaklumas ir pasirengimas rizikuoti,
T.
kadangi aktyvių verslininkių ir verslininkų kuravimas ir parama gali padėti naujoms verslininkių sukurtoms įmonėms įveikti daugelį su nauju verslu susijusių baimių,
U.
kadangi svarbu skatinti praktines rekomendacijas, kuriose būtų atsižvelgiama į verslo ir ekonominio gyvenimo konkurencinėje rinkos aplinkoje tikrovę,
V.
kadangi atlikta nepakankamai tyrimų apie moterų verslumą ES lygmeniu, kad remiantis jų rezultatais būtų galima formuoti ir įgyvendinti ES masto politiką šioje srityje,
W.
kadangi daugelyje valstybių narių savarankiškai dirbantiems asmenims trūksta tokių socialinės apsaugos teisių, kaip pvz. motinystės arba tėvystės atostogos, draudimas nuo bedarbystės ir ligos, išmoka už neįgalumą bei nuostatos dėl pensijos, o taip pat vaikų priežiūros paslaugos, nors tokios paslaugos yra būtinos norint verslininkėms suderinti profesinius įsipareigojimus bei šeimyninį gyvenimą ir Europos Sąjungai įveikti demografines kliūtis; kadangi užimtumo politikos gairėse valstybių narių prašoma skatinti savarankišką darbą tuo pat metu tokiems asmenims užtikrinant pakankamą socialinį draudimą,
X.
kadangi egzistuoja grupė gyventojų, kurią sudaro daugiausia moterys, kurie dirba namudinį darbą arba vykdo privačios priežiūros veiklą ir nėra nei oficialiai samdomi, nei oficialiai dirbantys savarankiškai ir todėl neturi jokios socialinės apsaugos,
Finansinės ir švietimo paramos prieinamumas
1.
ragina valstybes nares ir regionų bei vietos valdžios institucijas geriau panaudoti verslininkėms prieinamas finansavimo galimybes per specialias dotacijas, rizikos kapitalą, socialinės apsaugos priemones ir mažesnes palūkanų normas, kad moterys galėtų sąžiningai ir lygiomis teisėmis pasinaudoti finansavimu, pvz., Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemone, pagal kurią labai mažoms įmonėms ir norintiems imtis smulkiojo verslo nesikreipiant į tradicinius bankus (pvz., bedarbiams) teikiami iki 25 000 EUR mikrokreditai;
2.
ragina valstybes nares vykdyti nacionalines kampanijas, įskaitant įvairius renginius ir seminarus siekiant veiksmingiau informuoti moteris apie naudojimąsi Europos mikrofinansų priemone „Progress“, ir informuoti apie visas finansavimo galimybes, kurios siūlomos pagal šią priemonę;
3.
pažymi, kad moterų ir vyrų lygybė yra vienas iš pagrindinių ES principų, įtvirtintų Europos Sąjungos sutartyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje ir kad, nors šioje srityje pasiekta didelės pažangos, verslumo ir sprendimų priėmimo srityje moterų ir vyrų nelygybė vis dar didelė;
4.
apgailestauja, kad finansų ir ekonomikos krizė pagilino daugelio potencialių verslininkių problemas, ypač kylančias per pirmuosius trejus verslo metus; pabrėžia, kad tiek vyrams, tiek moterims plėtojant pelningai dirbančių MVĮ veiklą valstybės narės galėtų pasiekti tvaresnį ekonomikos augimą;
5.
palankiai vertina atskirą skyrių apie pagalbą moterų verslumui minėtame Komisijos reglamente (EB) Nr. 800/2008; ragina Komisiją užtikrinti, kad ši pagalba ir ateityje būtų teikiama įgyvendinant Bendrijos paramos sistemą, siekiant po šio reglamento galiojimo pabaigos suteikti verslininkėms daugiau galių;
6.
prašo valstybių narių užtikrinti, kad verslininkių valdomos (įkurtos) MVĮ gautų fiskalinės naudos, numatytos MVĮ;
7.
ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai įgyvendinti 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos Reglamentą (EB) Nr. 1346/2000 dėl bankroto bylų ir užtikrinti, kad nemokiomis tapusios arba pertrauką profesiniame gyvenime padariusios moterys verslininkės galėtų gauti finansiškai atsigauti skirtą pagalbą ir paramą tam, kad ir toliau galėtų įgyvendinti jau pradėtus projektus arba keisti kryptį;
8.
ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti keitimąsi geriausia patirtimi tarp regionų, kuriems 1 tikslo priemonės greitai nebebus taikomos, ir naujai priimtų regionų, siekiant, kad verslininkės, ypač dirbančios žemės ūkio amatų sektoriuje, perduotų įgytą patirtį ir staiga neprarastų paramos, ir kad paskiausiai įstojusiose šalyse būtų parengta ir suformuota nauja vadovių kategorija;
9.
ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungą (
Business Europe)
skatinti moteris verslininkes, teikti finansinę paramą ir profesinio orientavimo paslaugas bei kartu su verslo mokyklomis ir organizacijomis, o taip pat nacionalinėmis moterų organizacijomis vykdyti pasirengimo investicijoms programas, kuriomis moterims būtų padedama kurti perspektyvius verslo planus ir surasti bei nustatyti potencialius investuotojus;
10.
ragina Komisiją ir valstybes nares ištirti verslininkėms kylančias kliūtis ir visų pirma parengti išsamią moterų galimybių gauti finansavimą analizę;
11.
ragina valstybes nares skatinti bankus ir finansų institucijas svarstyti galimybę teikti moterims pritaikytas verslo paramos paslaugas;
12.
ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungą
(Business Europe)
pagalvoti apie kuravimo ir paramos modelių kūrimą, ypač panaudojant aktyvaus senėjimo modelius, kuriuose pasitelkiami profesionalių į pensiją išėjusių verslininkų ir verslininkių patarimai bei patirtis;
13.
prašo valstybių narių ypatingą dėmesį skirti vyresnių negu 50 metų moterų padėčiai ir padėti joms imtis verslo;
14.
primygtinai reikalauja, kad valstybės narės vykdytų politiką, kuria būtų padedama moterims tinkamai derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą bei sukurti tinkamas vaikų priežiūros įstaigas, nes jų įperkamumo, prieinamumo ir kokybės trūkumas sukuria papildomų kliūčių verslą norinčioms pradėti moterims;
15.
ragina Komisiją ir valstybes nares remti galimybę verslininkėms gauti augimo galimybių vertinimus, kuriuos vykdytų patyrę rizikos galimybes vertinantys konsultantai;
16.
konstatuoja, kad verslininkės pagal paskutinius tyrimus buvo įvertintos kaip atsargesnės nei vyrai verslininkai imantis ekonominės ir finansinės rizikos; mano, kad šių tyrimų rezultatai turėtų būti išnagrinėti išsamiau, siekiant sužinoti, ar jie yra tikslūs ir kokias iš jų galima padaryti išvadas;
17.
ragina valstybes nares ir regionines valdžios institucijas vidurinėse mokyklose naudoti nacionalines švietimo koncepcijas siekiant informuoti merginas apie verslumą ir moterų valdymą bei ugdyti jaunąsias verslininkes, kad dar mokykloje, jei to nori, sukurdamos, valdydamos ir likviduodamos įmonę moksleivės galėtų patirti visą verslo gyvavimo ciklą, taip pat įtraukti į šį procesą kuruojančius mokytojus ir aktyvaus senėjimo konsultantus iš vietos verslo bendruomenės;
18.
pripažįsta, kad jau nuo vaikystės daugelis mergaičių neskatinamos mokyklose ir universitetuose rinktis dalykus, kurie suvokiami kaip „vyriški“, pvz., gamtos mokslus, matematiką ir technologijas; ragina mokyklose įvesti verslumo pradmenų kursus ir išplėsti mergaitėms galimų dalykų ir profesinės veiklos spektrą, kad jos galėtų gilinti žinias ir įgyti visus sėkmingam verslui plėtoti reikalingus gebėjimus; pabrėžia mergaičių ir moterų galimybių įsidarbinti didinimo per kvalifikacijos kėlimo ir mokymosi visą gyvenimą programas svarbą;
19.
prašo ES institucijas, valstybes nares ir regionų valdžios institucijas skatinti vienų metų moterų verslumo arba gamybinės praktikos ir mainų programas universitetuose, pagal kurias studentai galėtų plėtoti realiomis verslo idėjomis paremtus plėtros projektus siekdami jau studijų metais įkurti perspektyvią ir pelningą įmonę; mano, jog absolventų ir studentų asociacijos veikla turėtų būti neatskiriama šio proceso dalis, kad įkvėptų studentams pasitikėjimo ir taptų mąstysenos pavyzdžiu; ragina Komisiją skatinti keitimąsi šios srities gerąja patirtimi;
20.
prašo valstybių narių ir organizacijos
'Business Europe'
informuoti apie Europos verslininkų mainų programą „Erasmus jauniesiems verslininkams“, kurios specialus tikslas yra prisidėti prie ES potencialių pradedančiųjų verslininkų ir labai mažų bei mažųjų įmonių verslumo, internacionalizavimo ir konkurencingumo skatinimo; šia programa naujiems verslininkams siūloma galimybė iki 6 mėnesių padirbėti su patyrusiu verslininku ar verslininke jo ar jos MVĮ kitoje ES šalyje; rekomenduoja išskirtinį potencialą turinčioms studentėms skirti specialias stipendijas, pvz,. Europos Sąjungos Leonardo da Vinci stipendiją, o studijas užbaigti geriausius absolventus įvertinant geriausios patirties apdovanojimais;
21.
primygtinai reikalauja, kad valstybės narės skatintų vienodą prieigą prie viešųjų pirkimų sutarčių, o valstybinio sektoriaus viešųjų pirkimų sistemą padaryti „neutralią lyčių požiūriu“;
Tradicinių verslo tinklų galimybių, informacinių ir ryšių technologijų pasiekiamumas
22.
ragina valstybes nares skatinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo programas, siekiant įkurti tarpvalstybinius pagalbos moterims verslininkėms centrus, taip sudarant galimybes keistis patirtimi, racionaliau panaudoti išteklius ir dalytis geriausia patirtimi;
23.
ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti informacines ir ryšių technologijas, kurios galėtų didinti moterų informuotumą ir paramą tinkle; prašo spręsti skaitmeninės atskirties Europoje problemą gerinant plačiajuostį ryšį ir taip suteikiant moterims daugiau lankstumo, kad panorėjusios jos galėtų sėkmingai plėtoti verslą iš namų;
24.
ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti moterų dalyvavimą pagrindinės verslo bendruomenės, t.y. vietos prekybos rūmų, lobistinių grupių ir pramoninių organizacijų, veikloje, nes taip jos galėtų plėtoti ir stiprinti savo konkurencinius verslo įgūdžius; ragina prekybos rūmus aktyviai raginti verslininkes dalyvauti jų veikloje bei skatinti specialių moterims verslininkėms skirtų paslaugų bei jų atstovių grupių steigimą, kas suteiktų joms daugiau galių ir padėtų skatinti verslumo kultūrą;
25.
prašo valstybių narių pabrėžti NVO vaidmenį skatinant moterų verslumą ir sudarant jam geresnes sąlygas;
26.
ragina Komisiją remti keitimąsi geriausia patirtimi, siekiant skatinti moterų verslumą; prašo Komisijos, valstybių narių ir organizacijos
'Business Europe„
skatinti ir sudaryti sąlygas, kad verslininkės užmegztų ryšius su atitinkamais kitų sričių verslo partneriais ir taip galėtų pasidalyti patirtimi ir darbo metodais, taip pat geriau suprasti platesnį verslo pasaulį;
27.
ragina Komisiją Europos įmonių tinkle
'Enterprise Europe„
kurti patariamąsias tarybas, kurios turėtų specializuotų žinių apie verslininkėms tenkančius uždavinius ir jų patiriamas kliūtis ir kurios galėtų veikti kaip bendrieji kontaktiniai centrai tais atvejais, kai finansinių paslaugų teikėjai vykdo diskriminaciją teikdami kreditus;
28.
pripažįsta moterų atstovių, pvz. Europos verslininkių atstovių tinklo (ENFEA) svarbą, kuris pabrėžia moters vaidmenį kuriant darbo vietas ir skatinant konkurencingumą ir savo veikla mokyklose, universitetuose, bendruomenės grupėse ir žiniasklaidoje įkvepia moteris ir merginas imtis verslo; pažymi, kad atstovės turėtų būti skirtingo išsilavinimo, amžiaus ir patirties ir turi aktyviai veikti visose pramonės srityse;
29.
ragina Komisiją surengti moterų profesinio aktyvumo rėmimo kampaniją skatinant jas imtis verslo, kartu informuojant apie prieinamas priemones, palengvinančias pradėti ūkinę veiklą;
30.
mano, kad EIVT ir būtent ES delegacijos trečiosiose šalyse galėtų, bendradarbiaudamos su komercinėmis valstybių narių misijomis, prisidėti prie verslininkių valdomų MVĮ tinklo plėtros,
31.
ragina Komisiją pasitelkti į pagalbą Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą bei Europos lyčių lygybės institutą ir surinkti palyginamus ir išsamius duomenis apie moterų verslumą Europos Sąjungoje (pvz., verslininkių amžių, verslo sritį, verslo dydį, verslo trukmę ir tautybę vadovaujantis valstybių narių teisės nuostatomis dėl asmens duomenų apsaugos) nesukeliant papildomos naštos MVĮ ir išanalizuoti šiuos duomenis metinėje MVĮ veiklos peržiūros ataskaitoje apie ES MVĮ; mano, kad surinkta informacija ir duomenys turėtų informuoti sprendimų priėmėjus apie konkrečias problemas su kuriomis susiduria moterys verslininkės;
32.
palankiai vertina Komisijos 2008 m. atliktą tyrimą apie moteris novatores bei verslumą ir ragina valstybes nares vykdyti jame nustatytas rekomendacijas dėl politikos;
33.
ragina Komisiją, valstybes nares ir regionines bei vietos valdžios institucijas verslininkėms taikyti tokias pačias sąlygas kaip ir samdomiems darbuotojams, kai tai susiję su socialinėmis bei kitomis viešosiomis paslaugomis bei pagerinti socialinę verslo dalininkių ir verslininkių padėtį MVĮ sudarant geresnes sąlygas motinystei, užtikrinant geresnes vaiko priežiūros paslaugas ir pagyvenusių žmonių bei asmenų su specialiais poreikiais priežiūros paslaugas, o taip pat geresnes socialinio draudimo paslaugas ir sugriaunant lyčių stereotipus gerinti jų kultūrinę ir teisinę padėtį, ypač mokslinių tyrimų, mokslo, inžinerijos, naujosios žiniasklaidos, aplinkos apsaugos, ekologiškų ir mažai CO2 išskiriančių technologijų, žemės ūkio bei pramonės sektoriuose tiek miestų, tiek ir kaimų vietovėse;
34.
ragina valstybes nares ištirti, kas trukdo romų moterims savarankiškai dirbti, ir parengti programas, skirtas užtikrinti prieinamą, greitą ir nebrangų romų verslininkių ir savarankiškai dirbančių moterų registravimą, sudaryti galimybes romų moterims gauti kreditus, įskaitant mikrokreditus, jų įmonėms finansuoti, ir ragina Komisiją paremti šią veiklą panaudojant atitinkamus finansavimo mechanizmus;
35.
ragina valstybes nares aktyviai kovoti su netikra savisamda veiksmingai apibrėžiant savisamdos sąvoką ir skiriant sankcijas už netikrą savisamdą;
36.
ragina Komisiją ir valstybes nares parengti programą, skirtą padėti namudinį darbą dirbantiems ir priežiūros ar kitokia paslaugų veikla besiverčiantiems asmenims, kurie daugiausia yra moterys ir kurie nėra nei samdomi, nei savarankiškai dirbantys asmenys, oficialiai tapti savarankiškai dirbančiais asmenimis ar kurti savo pačių įmones;
37.
ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti paramą moterims, kurios planuoja pradėti arba pirkti įmonę arba perimti šeimos verslą, įskaitant laisvųjų profesijų atstoves, pvz., privačiai besiverčiančias teisės ar medicinos praktika; mano, kad parama turėtų būti teikiama kaip atitinkami mokomieji seminarai, skirti padėti šioms moterims įgyti vadybinių gebėjimų, kad jos galėtų sėkmingai orientuotis įmonių įsigijimo veikloje, ypač įkainojimo, įmonės vertinimo, bankų ir teisės klausimais; pripažįsta, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti jaunesnėms nei 25 m. ir vyresnėms nei 50 m. moterims, nes jas labiau paveikė finansų krizė;
38.
ragina Lenkiją pirmininkavimo metu daug dėmesio skirti moterų verslumui, ypač spalio mėn. pradžioje, kai vyks Europos MVĮ savaitė; ragina Komisiją kaip galima greičiau pasiūlyti veiksmų planą, skirtą padidinti verslininkių dalį ir pradėti informuotumo didinimo kampanijas, skirtas stereotipams naikinti, kuriais vadovaujantis moterys negali būti sėkmingomis verslininkėmis;
39.
ragina šeimos verslo įmones svarstant, kam perduoti ar perleisti verslą, sudaryti lygias galimybes giminės moterims, pvz., dukterims;
40.
prašo valstybių narių imtis priemonių siekiant sudaryti palankias sąlygas derinti šeimos ir profesiniam gyvenimui, palengvinti moterų įsidarbinimą ir padidinti galimybes siekti karjeros savarankiško darbo srityje;
41.
prašo Komisiją siekti apsaugoti moters įvaizdį visose žiniasklaidos priemonėse, panaikinant išankstinį nusistatymą, pagal kurį moteris yra pažeidžiama ir tariamai nepajėgi konkuruoti bei vadovauti įmonei;
42.
atkreipia dėmesį, kad reikia skatinti iniciatyvas, skirtas padėti sukurti ir įgyvendinti teigiamas veiksmų ir žmogiškųjų išteklių politikos priemones įmonių lygmeniu, siekiant skatinti lyčių lygybę, o kartu skiriant daugiau dėmesio informuotumo didinimo ir mokymo priemonėms, kurios naudingos organizacijose ir įmonėse sėkmingai taikomai praktikai populiarinti, perkelti ir įtraukti;
43.
pripažįsta, kad 2001 m. vasario 23 d. atlikus Europos iniciatyvos „Smulkiojo verslo aktas“ peržiūrą buvo parengta gera darbotvarkė MVĮ atžvilgiu, tačiau prašo, kad visuose ES ir valstybių narių darbuose ir toliau būtų taikoma samprata „visų pirma galvokime apie mažuosius“;
44.
ragina valstybes nares remti programas, kuriomis siekiama suteikti imigrantėms galimybę savarankiškai dirbti ir užsiimti verslu, šiuo tikslu taikant ir profesinio mokymo, kuravimo bei paramos kreditams gauti politiką;
45.
primygtinai ragina valstybes nares pripažinti įmones, skatinančias vyrų ir moterų lygybę ir remiančias profesinės veiklos ir šeimos derinimą, taip prisidedant prie geriausios šios srities patirties skleidimo;
46.
prašo Komisijos ir valstybių narių skatinti subalansuotą moterų ir vyrų dalyvavimą įmonių valdybose, ypač kai valstybė yra tokių įmonių akcininkė;
47.
prašo valstybių narių skatinti moterų vadovaujamų įmonių socialinę atsakomybę, siekiant lanksčiau organizuoti moterų darbo laiką ir paskatinti šeimai palankių paslaugų teikimą;
48.
ragina Komisiją remti moterims skirtas profesinio mokymo strategijas ir programas, įskaitant kompiuterinį raštingumą, tuo siekiant padidinti moterų dalyvavimą įvairiose pramonės šakose, atsižvelgiant į turimą finansinę paramą vietos, nacionaliniu ir Bendrijos lygmenimis ir sukurti didesnes skatinimo jas panaudoti didelėse įmonėse bei MVĮ priemones;
49.
prašo Komisijos padidinti paramą moterims skirtoms profesinio mokymo programoms gamybinėse MVĮ bei paramą moksliniams tyrimams ir inovacijoms pagal Septintąją bendrąją programą ir pagal Europos mažųjų įmonių chartijos nuostatas, įtvirtintas 2000 m. birželio 19 d. Europos Vadovų Tarybos, posėdžiavusios Santa Marija da Feiroje, išvadų III priede;
50.
pabrėžia, kad būtina skatinti moterų bendradarbiavimo tinklų kūrimą pačiose įmonėse, tarp tos pačios pramonės šakos įmonių ir tarp skirtingų pramonės šakų įmonių;
51.
ragina valstybes nares ir Komisiją paruošti ir įgyvendinti strategijas, skirtas sumažinti esamus mokslo ir technologijų srityje dirbančių moterų darbo aplinkos ir karjeros galimybių skirtumus;
52.
mano, kad svarbu skleisti gerąją patirtį, sukauptą moterų pramoninių tyrimų srityje ir moderniosiose pramonės šakose; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kaip svarbu atkreipti gamybos įmonių, kurių valdymo organuose mažai moterų, dėmesį į šią perspektyvą, išreiškiamą nusibrėžtinais kiekybiniais tikslais;
o
o o
53.
paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms.
