Dienos įvykių apžvalga : 09-03-2005
Redaktorius: Robertas Pogorelis Tel. 32006
Sekretoriatas: Asta Vasiliauskaitė Baigta redaguoti: 15:00 val
Parlamento procedūrų kodai
Serija A
Pranešimai ir rekomendacijos
Serija B
Rezoliucijos ir klausimai žodžiu
Serija C
Kitų institucijų dokumentai
*
Konsultacijų procedūra
**I
Bendradarbiavimo procedūra (1-asis svarstymas)
**II
Bendradarbiavimo procedūra (2-asis svarstymas)
***
Pritarimo procedūra
***I
Bendro sprendimo procedūra (1-asis svarstymas)
***II
Bendro sprendimo procedūra (2-asis svarstymas)
***III
Bendro sprendimo procedūra (3-asis svarstymas)
Santrumpos
- Frakcijos: žiūrėkite kitame puslapyje
BE
Belgija
IT
Italija
PL
Lenkija
CZ
Čekija
CY
Kipras
PT
Portugalija
DK
Danija
LV
Latvija
SI
Slovėnija
DE
Vokietija
LT
Lietuva
SK
Slovakija
EE
Estija
LU
Liuksemburgas
FI
Suomija
EL
Graikija
HU
Vengrija
SE
Švedija
ES
Ispanija
MT
Malta
UK
Jungtinė Karalystė
FR
Prancūzija
NL
Nyderlandai
IE
Airija
AT
Austrija
Keitimo kursas
1 euras = 3,45 lito
Frakcijos Pagal 09.03.2005
PPE-DE
PSE
ALDE
Verts / ALE
GUE / NGL
IND / DEM
UEN
NI
Iš viso
BE
6
7
6
2
3
24
CZ
14
2
6
1
1
24
DK
1
5
4
1
1
1
1
14
DE
49
23
7
13
7
99
EE
1
3
2
6
EL
11
8
4
1
24
ES
24
24
2
3
1
54
FR
17
31
11
6
3
3
7
78
IE
5
1
1
1
1
4
13
IT
24
16
12
2
7
4
9
4
78
CY
3
1
2
6
LV
3
1
1
4
9
LT
2
2
7
2
13
LU
3
1
1
1
6
HU
13
9
2
24
MT
2
3
5
NL
7
7
5
4
2
2
27
AT
6
7
2
3
18
PL
19
8
4
10
7
6
54
PT
9
12
3
24
SI
4
1
2
7
SK
8
3
3
14
FI
4
3
5
1
1
14
SE
5
5
3
1
2
3
19
UK
28
19
12
5
1
11
2
78
Iš viso
268
200
88
42
41
37
27
29
732
Frakcijos
PPE-DE
Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija
PSE
Socialistų frakcija Europos Parlamente
ALDE
Liberalų ir demokratų aljansas Europai
GUE/NGL
Europos vieningųjų kairiųjų jungtinė frakcija/Šiaurės šalių žalieji kairieji
Verts/ALE
Žaliųjų frakcija/Europos laisvasis aljansas
UEN
Sąjungos už tautų Europą frakcija
IND/DEM
Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcija
NI
Nepriklausomi Parlamento nariai
Ekonominiai ir pinigų reikalai
Pritarta Lisabonos strategijos peržiūrai
Rezoliucija dėl Lisabonos strategijos peržiūros
Balsavimas 2005-03-09
Trečiadienį, kovo 9 d., Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Lisabonos strategijos peržiūros įpusėjus jos įgyvendinimo laikui. 514 deputatų pritarė šiai specialios EP darbo grupės paruoštai rezoliucijai, 110 jai nepritarė ir 20 susilaikė. į Parlamento nuomonę bus atsižvelgta kovo 22-23 d. Briuselyje vyksiančiame Europos Vadovų Tarybos posėdyje.
EP rezoliucijoje Lisabonos strategiją siūloma laikyti pagrindiniu ateinančių penkerių metų ES prioritetu. Parlamentarai pritaria siekiui padidinti Europos konkurencingumą ir galutinai įgyvendinti laisvą ES rinką, ypač energijos bei paslaugų srityse. ES šalys raginamos įvykdyti struktūrines reformas, leisiančias išsaugoti "Europos socialinį modelį".
Rezoliucijoje pritariama siekiams išlaikyti monetarinį stabilumą, apriboti valstybės išlaidas nepažeidžiant pensijų saugumo, skatinti verslumą bei darbo jėgos lankstumą, taip pat supaprastinti ekonomikos reguliavimą bei mokesčių sistemą. Parlamentarai ragina pagerinti verslo aplinką smulkioms ir vidutinėms įmonėms, užbaigti transeuropinių magistralių statybą, skirti daugiau lėšų kaimo vystymui, taip pat padidinti paramą ekologiškoms technologijoms. Pasak parlamentarų, "aukšti socialiniai bei aplinkosaugos standartai turėtų būti vertinami kaip Europos konkurencinis privalumas".
Rezoliucijoje siūloma, kad ES šalys įsipareigotų kasmet skirti 3 proc. biudžeto įplaukų dydžio paramą moksliniams tyrimams (2 proc. iš privačių šaltinių ir 1 proc. iš biudžeto). Tiesioginę ES paramą moksliniams tyrimams siūloma padvigubinti. Parlamentarai taip pat siūlo sustiprinti Europos investicijų banko vaidmenį finansuojant projektus, pasitarnaujančius Lisabonos strategijos įgyvendinimui.
Parlamentarai ragina užtikrinti visų ES institucijų, o taip pat EP bei šalių parlamentų partnerystę įgyvendinant Lisabonos strategiją. Šiuo tikslu kovo 16-17 d. EP rūmuose Briuselyje rengiama tarpparlamentinė konferencija, kurioje dalyvaus ES valstybių parlamentų atstovai.
Debatai dėl rezoliucijos. Kovo 9-osios debatuose Tarybos atstovas, Liuksemburgo užsienio reikalų ministro pavaduotojas Nikola šmitas (Nicolas SCHMIT ) paminėjo tris svarbiausias Lisabonos strategijos peržiūros sritis: ekonominę, socialinę ir aplinkosaugos. Jis taip pat pasiūlė reformuoti strategijos valdymą, padarant jį aiškesnį ir veiksmingesnį. Kiekviena ES šalis turės sukurti trejų metų Lisabonos strategijos įgyvendinimo programą bei paskirti už ją atsakingą ministrą. Šalys taip pat turės teikti kasmetines ataskaitas Komisijai apie šios programos įgyvendinimą.
Komisijos pirmininkas Žozė Barozas (José BARROSO ) teigė, kad Lisabonos strategijos peržiūra reikalauja ambicingų makroekonominių bei užimtumo politikos reformų. Nors strategijos esmė išlieka nepakitusi, reikia didesnių pastangų ją įgyvendinant, nes pirmųjų penkerių metų rezultatas nėra pakankamas - ypač dėl to, kad ES valstybės dar neįvykdė struktūrinių reformų. Pasak Komisijos pirmininko, Lisabonos strategijos įgyvendinimo sėkmė priklauso nuo tarptautinio, nacionalinio ir vietinio lygio pastangų bei suinteresuotumo.
Komisijos pirmininkas pabrėžė smulkiojo ir vidutiniojo verslo rėmimo svarbą skatinant inovacijas bei naujų darbo vietų kūrimą. Jis taip pat pabrėžė siekį skatinti ES produkcijos konkurencingumą pasaulyje, ypač atsižvelgiant į visuomenės senėjimo iššūkį. "Be dinamiškos ekonomikos nebus subalansuotos plėtros", - sakė Ž. Barozas. Jis pažymėjo, jog svarbu išlaikyti pusiausvyrą tarp ekonominio augimo skatinimo ir socialinės apsaugos stiprinimo. Tai galima pasiekti gerinant smulkiojo ir vidutiniojo verslo sąlygas, tobulinant mokesčių sistemą, skatinant jaunimo, moterų bei pagyvenusių žmonių įdarbinimą. "Būtina paruošti Europos jaunimo paktą", - teigė Ž. Barozas. Komisijos pirmininkas taip pat sakė, jog svarbu atverti paslaugų rinką ir priimti tam skirtą direktyvą.
Ž. Barozas pažymėjo, jog įgyvendinant Lisabonos strategiją svarbu užtikrinti Parlamento, Komisijos ir Tarybos konsensą, partnerystę ir dialogą. Pasidžiaugęs daugelio deputatų pritarimu pasiūlytai strategijos peržiūrai, Komisijos pirmininkas pakvietė EP nuolat prisidėti prie strategijos gairių atnaujinimo bei telkti visuomenę jos įgyvendinimui. Jis taip pat pranešė, jog šių metų birželį bus priimti finansiniai sprendimai, pasitarnausiantys Lisabonos strategijos įgyvendinimui.
Komisijos vicepirmininkas Giunteris Ferhoigenas (Günter VERHEUGEN ) pažymėjo, jog nuo Lisabonos strategijos sėkmės priklausys Komisijos bei kitų ES institucijų veiklos įvertinimas. Tai ES institucijų ir Sąjungos šalių partnerystės projektas, todėl kiekviena ES šalis turi būti suinteresuota jo sėkme. Paminėjęs kai kurių ES šalių susirūpinimą dėl naujų ataskaitų, prelegentas teigė, jog ataskaitos taps paprastesnės.
G. Ferhoigenas sakė, kad ES produkcijos konkurencingumą pasaulyje nulems ne tik aukšta produkcijos kokybė, bet ir pamatinės ES vertybės: pasaulis turi žinoti, kad ES prekės pagamintos laikantis aplinkosaugos reikalavimų bei neišnaudojant žmonių.
Siekdama Lisabonos strategijos tikslų, Komisija šiemet pateikė naujas iniciatyvas, skirtas supaprastinti ES teisėkūrą, remti smulkųjį ir vidutinįjį verslą, didinti pramonės konkurencingumą bei skatinti technologinę inovaciją. Pasak G. Ferhoigeno, lėšos šiems projektams turi atsispindėti ruošiamoje ES finansinėje perspektyvoje.
Daugumos EP frakcijų atstovai pritarė Komisijos siūlomai Lisabonos strategijos peržiūrai. Europos liaudies partijos ir Europos demokratų frakcijos (PPE-DE) atstovas Hansas Pioteringas (Hans-Gert P ö TTERING ) pritarė siekiui padidinti ES produkcijos konkurencingumą, taip pat supaprastinti ES teisėkūrą bei peržiūrėti mokesčių sistemą. Jis taip pat pažymėjo, jog svarbu mažinti valstybių skolas bei peržiūrėti Stabilumo paktą. Socialistų frakcijos (PSE) atstovas Martinas Šulcas (Martin SCHULZ ) pritarė pastangoms skatinti užimtumą bei pažymėjo, jog svarbu nesumažinti esamų socialinių garantijų.
Liberalų ir demokratų aljanso Europai (ALDE) frakcijos lyderis Gremas Vatsonas (Graham R. WATSON ) pritarė verslumo skatinimui bei paslaugų rinkos liberalizavimui. Žaliųjų frakcijos/Europos laisvojo aljanso (Verts/ALE) atstovė Monika Frasoni (Monica FRASSONI) pritarė siekiui skatinti mokslinius tyrimus bei inovaciją, tačiau pasisakė prieš siūlomą mokesčių mažinimo principą, nes jis "padidins ekonominę nelygybę". Pasak M. Frasoni, "reikia tokios mokesčių reformos, kuri sumažintų darbo sąnaudas".
Tuo tarpu Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos (GUE/NGL) atstovas Fransis Vurtsas (Francis WURTZ) nepritarė siūlomai Lisabonos strategijos peržiūrai, nes ji grindžiama liberalizmu ir dereguliavimu. Europos demokratinių valstybių ir įvairovės frakcijos atstovas Larsas Volinas (Lars WOHLIN ) pažymėjo, jog svarbu nedidinti mokesčių bei biurokratijos. "ES neturėtų kištis į visas gyvenimo sritis", - teigė deputatas.
Biudžetas
Parlamentas ragina taupyti ES struktūrų išteklius ir paspartinti personalo įdarbinimą
Valdis DOMBROVSKIS (PPE-DE, LV)
Rezoliucija dėl EP preliminarių išlaidų ir pajamų projekto sudarant 2006 m. biudžetą.
Biudžeto komitetas
Biudžeto procedūra
Balsavimas 2005-03-09
Parlamentas priėmė rezoliuciją, kuria siekiama veiksmingesnio ES institucijų išteklių panaudojimo, ypač atsižvelgiant į Sąjungos plėtrą.
Parlamentarai reiškia susirūpinimą dėl ES institucijų personalo įdarbinimo trukmės ir prašo peržiūrėti įdarbinimo procedūras, jas labiau decentralizuojant. Kad būtų sėkmingai užbaigta 2004-ųjų plėtra, parlamentarai ragina iki 2006-ųjų ES institucijose įdarbinti beveik visus reikalingus naujus darbuotojus iš dešimties naujų ES šalių.
Deputatai pabrėžia būtinybę sparčiai rengtis 2007-aisiais planuojamam Rumunijos ir Bulgarijos įstojimui į ES ir ragina ES institucijas iki 2005 m. rugsėjo 1 d. pateikti išsamų tokio pasirengimo planą bei finansinę sąmatą. Rezoliucijoje taip pat siūloma imtis kvalifikacijos kėlimo ten, kur jaučiamas profesinis atsilikimas, pavyzdžiui, vertimo raštu ir žodžiu srityse.
Parlamentarai ragina ES institucijas veiksmingiau ir racionaliau panaudoti esamus išteklius. Pagal galimybes siūloma reikiamų lėšų rasti perskirstant esamą biudžetą bei etatus. Veiksmingumo vardan raginama stiprinti tarpinstitucinį bendradarbiavimą. ES institucijos raginamos savo sąmatose aiškiai paskirstyti lėšas pagal pagrindines veiklos sritis.
Parlamentarai atkreipia dėmesį, jog EP posėdžiavimas trijose šalyse kainuoja daugiau kaip 200 milijonų eurų per metus. Deputatai taip pat siūlo pagerinti ES institucijų pristatymą internete, įskaitant tiesiogines EP posėdžių transliacijas, bei plėsti EP atstovybių veiklą, stiprinant Parlamento ryšius su visuomene.
