KLAUSIMAS ŽODŽIU SU DEBATAIS O-0072/09
pagal 108 Darbo tvarkos taisyklių straipsnį
pateikė
Nikolaos Vakalis
,
Ioannis Varvitsiotis
,
Ioannis Gklavakis
,
Emmanouil Angelakas
,
Vasco Graça Moura
,
Panayiotis Demetriou
,
Yiannakis Matsis
,
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
,
Georgios Papastamkos
,
Dimitrios Papadimoulis
,
Margaritis Schinas
,
Kyriacos Triantaphyllides
,
Luis de Grandes Pascual
,
Giorgos Dimitrakopoulos
,
Silvia-Adriana Ţicău
,
Vasilica Viorica Dăncilă
,
Victor Boştinaru
,
Jan Březina
,
Adamos Adamou
,
Stefano Zappalà
,
Marios Matsakis
,
Rareş-Lucian Niculescu
,
Pia Elda Locatelli
,
Paulo Casaca
,
Anders Wijkman
,
Sérgio Marques
,
Carlos Coelho
,
Manolis Mavrommatis
,
João de Deus Pinheiro
,
Fiona Hall
,
Gabriela Creţu
,
Rovana Plumb
,
Nicolae Vlad Popa
,
Dragoş Florin David
,
Patrizia Toia
,
Stavros Arnaoutakis
,
Maria Matsouka
,
Stavros Lambrinidis
,
Costas Botopoulos
,
Anni Podimata
,
Gianni Pittella
,
Katerina Batzeli
,
Evangelia Tzampazi
,
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
,
Juan Andrés Naranjo Escobar
,
Giovanni Robusti
,
Mario Borghezio
,
Maria Eleni Koppa
ir
Ioannis Kasoulides
Komisijai
Tema: ES politika žemės drebėjimo atžvilgiu. Veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, po neseniai katastrofą sukėlusio žemės drebėjimo Italijoje.
2007 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją ( P6_TA(2007)0507 ) dėl ES integruoto požiūrio į žemės drebėjimus (prevencija, reagavimas ir žalos atlyginimas). Šia rezoliucija, kuri yra pirmasis Europos institucijų dokumentas, skirtas konkrečiai tik žemės drebėjimo problemoms spręsti, buvo paraginta imtis specialių priemonių, susijusių su apsaugos, pastatų (ypač turinčių istorinę ir kultūrinę reikšmę) sutvirtinimo, finansavimo, mokslinių tyrinėjimų, viešosios informacijos ir t. t. politikos klausimais.
1. Atsižvelgiant į tai, kad žemės drebėjimai yra sudėtingas ir natūralus reiškinys, apimantis daugybę parametrų ir aspektų, į kuriuos būtina atkreipti dėmesį (ypač į aplinkos, pastatų, verslo, vietos, regiono ir švietimo aspektus ir į tarptautinio bendradarbiavimo poreikį), norint jį valdyti veiksmingai, ar Komisija mano, ypač po neseniai įvykusio ir daug gyvybių nusinešusio žemės drebėjimo Italijoje, kad ši stichinė nelaimė yra Europos, o ne tik regioninio ar nacionalinio, masto ir, kad dėl to būtina paskelbti komunikatą, specialiai skirtą veiksmingam žemės drebėjimų valdymui?
2. Kokių veiksmų apskritai Komisija ėmėsi iki šiol, reaguodama į anksčiau minimą rezoliuciją?
3. Kokių veiksmų ji ketina imtis ateityje, siekdama įgyvendinti rezoliucijos pasiūlymus dėl veiksmingo žemės drebėjimų valdymo?
4. Kokias antiseisminės apsaugos priemones finansuoja Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas?
5. Ar Komisija mano, kad neseniai paskelbtas komunikatas „Bendrijos stichinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencija“ (COM(2009)0082) atitinka problemos rimtumą?
6. Ir pagaliau, ar Komisija iš karto sureagavo į neseniai įvykusį ir daugybę žmonių gyvybių nusinešusį žemės drebėjimą Italijoje ir jei taip, tai kaip? Ar veikė ES reagavimo į stichines nelaimes mechanizmas? Ar ji taikė ES atstatymo priemones ekonominiu ir politiniu lygmeniu?
